MAK 2014-2020 poolloodusliku koosluse hooldamise toetus 2016
Poolloodusliku koosluse hooldamise (PLK) toetus on tuttav juba MAK 2007-2013 perioodist ja hõlmab mitmeid varem edukalt rakendatud positiivse keskkonnamõjuga nõudeid. Rannaalade hooldajad saavad mõnel pool lisaks taotleda toetust liigikaitseliselt oluliste rannaalade hooldamise nõuete täitmise eest.
Olulisemad nõuded taotlejale ja toetusõiguslikule maale
•	Taotleda saavad füüsilised isikud, juriidilised isikud, seltsingud ja muu isikute juriidilise isiku staatuseta ühendused.
•	Vorm MT68 tuleb enne PRIA-le esitamist esitada Keskkonnaametile kinnituse saamiseks. Vorme saab Keskkonnaameti regioonile kinnitamiseks esitada 1. aprillist ning seda ka e-PRIA vahendusel. Samuti saab e-PRIAs „Minu niidud“ teenuses PLK alasid joonistada.
•	Minimaalne taotleja poolt kasutatav pind toetuse taotlemiseks on keskkonnaregistrisse kantud vähemalt 0,10 ha suurune hoolduskõlblik poollooduslik kooslus või selle osa, mis asub looduskaitseseaduse § 4 lõikes 1 punktides 1, 2, 4 ja 5 nimetatud kaitstaval loodusobjektil.
•	Poollooduslik kooslus, mille kohta toetust taotletakse, peab olema niitmise või karjatamise teel hooldatav ja sellel peab olema kohapeal visuaalselt tuvastatav piir.
•	Kogu majapidamise põllumajandusmaal peab täitma nõuetele vastavuse nõudeid (vt PRIA kodulehel).
•	Kogu majapidamises tuleb täita PLK toetuse baas- ja täiendavaid nõudeid.
•	Puisniidu ja muu niidu koosluse tüübile võib taotleda ka ühtset pindalatoetust (ÜPT) tingimusel, et need alad vastavad ÜPT toetustingimustele.
•	Toetust ei või taotleda maa kohta, mille kohta taotletakse MAK 2014-2020 alusel antavat muud pindalapõhist toetust.
Põhitegevuse nõuded
•	Puisniitu tuleb hooldada niitmise teel ja kooskõlas niitmisele seatud nõuetega.
•	Puisniidul võib loomi karjatada vaid juhul, kui seda on varem niidetud ja kui niide on kokku kogutud.
•	Puiskarjamaad tuleb hooldada karjatamise teel ja kooskõlas karjatamisele seatud tingimustega.
•	Niidetav poollooduslik kooslus peab olema niidetud, niide kokku kogutud 1. septembriks ja ära veetud taotluse esitamise aastale järgneva aasta 1. aprilliks või Keskkonnaameti nõusolekul muuks tähtpäevaks.
•	Üle 15 hektari suurusel alal niitmistööde alustamisest tuleb teavitada Keskkonnaametit.
•	Rannaniidul ja loopealsel on lubatud vaid karjatamine. Niitmine on lubatud põhjendatud juhtudel vaid Keskkonnaameti nõusolekul.

•	Kui karjatamise algusaeg  ei ole kaitse-eeskirjas, kaitsekorralduskavas või liigi kaitse ja ohjamise tege-
vuskavas sätestatud,  tuleb rannaalal  karjatamisega alustada hiljemalt  31. mail või Keskkonnaameti nõusolekul muust tähtpäevast alates.
•	Loopealse võib jätta kohustuseperioodi jooksul ühel aastal hooldamata, kui loopealne on heas seisus ja vähese produktsiooniga (vähese heina kasvuga). Puhkeaasta taotlemiseks tuleb toetuse saajal saada Keskkonnaametilt nõusolek hiljemalt kohustuseaasta 1. augustiks.
•	Karjatataval alal on lubatud eelnevalt niita, kui niitmine ja niite kokku kogumine on tehtud hiljemalt 1. augustiks ja 1. oktoobriks tagatakse karjatamise tulemusele seatud tingimuste täitmine.
•	Hekseldamine ei ole üldjuhul hooldataval poollooduslikul kooslusel lubatud. Karjatatava poolloodusliku koosluse taimikut, mille kohta toetust taotletakse, on lubatud üle niita või hekseldada üksnes Keskkonnaameti eelneval kirjalikul nõusolekul, sealjuures võib Keskkonnaamet vajaduse korral seada tingimuseks heksli/niite kokkukogumise.
•	Poollooduslikul kooslusel on loomadele lisasööda andmine keelatud.
•	Taotleja või tema esindaja peab osalema hiljemalt esimese kohustuseaasta 20. juuniks Keskkonnaameti korraldatud MAK 2014–2020 poolloodusliku koosluse hooldamise koolitusel, kus jagatakse juhiseid alade hooldamiseks ja selgitatakse toetuse saamise tingimusi. 
Liigikaitseliselt oluliste rannaalade hooldamise lisategevus
•	Taotlejal peab lisategevuse toetuse taotlemiseks olema kehtiv PLK kohustus.
•	Taotletav ala peab esinema kooslusel, mis on Keskkonnaameti poolt määratletud toetusõiguslikuks liigikaitseliselt oluliseks rannaalaks.
•	Liigikaitseliselt oluline rannaala peab 1. oktoobriks olema ülepinnaliselt vähemalt 75% ulatuses madalaks söödud rohustu; alal olevad madalamad kohad, nagu lõukad, lombid jt väikeveekogud peavad olema hooldatud; ala peab olema vähemalt 75% ulatuses avatud veepiiriga; alal ei tohi esineda puittaimestikku, v.a koduloomade varjekohad.
Kohustusest 
Toetust antakse põhitegevuste elluviimisel viiel järjestikusel kalendriaastal, liigikaitseliselt oluliste rannaalade hooldamise eest ühe kalendriaasta jooksul toetusõiguslikul maal, mille kohta taotletakse PLK toetust.
Kohustust on võimalik suurendada kuni 15% esimese kohustusaasta kohustuse-aluse maa pindalast. Kohustust saab üle anda alates teisest kohustuse aastast. Ülevõetud kohustust ei saa suurendada.
Toetuste ühikumäärad
•	Puisniidu niitmine -  450 eurot/ha aastas;
•	Puiskarjamaa karjatamine - 250 eurot/ha aastas;
•	Kadakatega niidu karjatamine - 250 eurot/ha aastas;
•	Kadakatega niidu niitmine - 185 eurot/ha aastas;
•	Muu niidu karjatamine - 150 eurot/ha aastas;
•	Muu niidu niitmine - 85 eurot/ha aastas;
•	Liigikaitseliselt  oluliste rannaalade hooldamine - 232 eurot/ha aastas.
Täpsemad toetuse nõuded on sätestatud maaeluministri 22. aprilli 2015 määruses nr 38 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetus“.  Taotlusvoor algab 2. mail.