MAK 2014-2020 mahepõllumajandusliku tootmise toetus 2016
Mahepõllumajanduse toetuse (MAH) osas on kaks alammeedet: mahepõllumajanduslikule tootmisele üleminek ja mahepõllumajandusliku tootmisega jätkamine. Ülemineku toetuse nõuded on täpselt samad kui mahepõllumajandusliku tootmisega jätkajatel, aga toetusmäärad on ülemineku korral kõigil ühikumääradel 10% kõrgemad. Ülemineku toetust saavad taotleda mahepõllumajandusega alustavad ettevõtted, kes ei ole seni MAH toetust taotlenud ja kelle kõik põllud on üleminekuajal. Üleminekutoetust makstakse kuni kahel esimesel kohustuseaastal, peale mida makstakse kohustuseperioodi lõpuni mahepõllumajandusega jätkamise toetust. Uuendusena saab taotleda sertifitseeritud maheseemnega külvatud teravilja ja/või kartuli kasvatamisel 20% kõrgema ühikumääraga toetust.

Taotleja peab järgima kogu kohustuseperioodi jooksul majapidamise mahepõllumajandusmaal mahepõllumajandusliku taimekasvatuse nõudeid ja mahepõllumajanduslike loomade puhul mahepõllu-majandusliku loomakasvatuse nõudeid. 

Olulisemad nõuded taotlejale ja toetusõiguslikule maale
•	Toetust saavad taotleda vaid juriidilised isikud ja füüsilisest isikust ettevõtjad.
•	NB! Alates 2016. aastast saab MAH toetust taotleda üksnes e-PRIA kaudu. 
•	Taotleja majapidamine peab olema kogu kohustuseperioodi kestel  “Mahepõllumajanduse seaduse” § 5 alusel tunnustatud.
•	Minimaalne taotleja poolt kasutatav pind toetuse taotlemiseks on 1,0 ha, toetusõiguslik maa on vähemalt 0,3 ha suurune:
o	põllumaa, millel kasvatatakse põllukultuuri (teravili, kaunvili, rühvelkultuur, õli- ja kiukultuur, muu tehniline kultuur), ravim- ja maitsetaimi, köögivilja või maasikat. Toetust ei anta ravim- ja maitsetaimede kohta, mida kasvatatakse söödaks;
o	rohumaa (v.a kuni 3-aastane külvikorras olev rohumaa ja põldtunnustatud heinaseemnepõld), mille iga hektari kohta peetakse majapidamises vähemalt 0,2 loomühikule vastaval hulgal mahepõllumajanduslikke veiseid, hobuseid, lambaid või kitsi või iga 0,1 hektari kohta 1 mesilasperet;
o	kuni 3-aastane külvikorras olev rohumaa. Rohumaa vanuse arvestamisel loetakse heintaimede allakülvina külvamise aasta 0-aastaks. Rohumaa uuendamine ilma vahekultuurita ei katkesta rohumaa vanust;
o	põllumaa, millel kasvatatakse nõuetekohaselt põldtunnustatud heintaimi seemne tootmiseks;
o	puuvilja- ja marjakultuuri kasvatamiseks kasutatav maa;
o	põllumaa, mida hoitakse mustkesas või mis on jäetud sööti (toetust ei anta).
Peamised nõuded toetuse saamiseks
Järgnevaid nõudeid tuleb täita nii taotleja mahepõllumajanduslikul maal kui ka mitte-mahepõllu-majanduslikul maal, kui taotlejal on selliseid maid.

•	Viljavahelduse tagamiseks võib samal põllul kasvatada sama liiki põllukultuuri või köögivilja kuni kahel järjestikusel aastal; teravilja kuni kolmel järjestikusel aastal; ristõielisi põllumajanduskultuure 
igal neljandal aastal. Mustkesa, mida kasutatakse põllumajanduskultuuride vaheldusena, ei katkesta külvikorras põllukultuuride ja köögiviljade järgnevust. 
•	Taotleja kasvatab vähemalt 20% kogu majapidamise põllumaal liblikõielisi põllumajanduskultuure kas puhaskultuurina, segus kõrreliste heintaimedega või segus teiste haljasväetiseks kasvatatavate põllumajanduskultuuridega.
•	Taotleja hoiab vähemalt 20% kogu majapidamise põllumaast igal kohustuseaastal 1. novembrist kuni järgneva kohustuseaasta 31. märtsini põllumajanduskultuurist koosneva talvise taimkatte all.
•	Viljapuude ja marjapõõsaste reavahed  peab hoidma vähemalt 2/3 ulatuses rohukamaras ja niidetud või karjatatud. Puuvilja- ja marjaaias (sh teenindusaladel) peab hoidma rohu kõrguse mitte üle 30 cm. 
•	Taotleja hooldab viljapuude ja marjapõõsaste võrasid lõikamise teel.
•	Taotleja korraldab kogu majapidamise toetusõigusliku maa kohta vähemalt üks kord kohustuseperioodi jooksul mullaproovide võtmise ning proovide saatmise mullaanalüüside tegemiseks akrediteeritud laboratooriumisse. Taotlejal peavad olema iga kohustuseaasta 1. detsembriks kehtivad mullaproovid iga kuni 5 hektari põllumaa kohta.
•	Taotleja või tema esindaja peab esimese kohustuseaasta 1. novembriks osalema vähemalt 12 akadeemilist tundi mahepõllumajandusliku tootmise algkoolitusel ja viienda kohustuseaasta 1. juuniks vähemalt 12 akadeemilist tundi mahepõllumajandusliku tootmise, töötlemise või turustamise täienduskoolitusel.
Kohustusest 
Mahepõllumajandusliku tootmise tegevust tuleb ellu viia viiel järjestikusel kalendriaastal. Kohustust on võimalik suurendada kuni 15% esimese kohustuseaasta kohustusealuse maa pindalast. Kohustust saab üle anda alates teisest kohustuseaastast. Ülevõetud kohustust ei saa suurendada. Võimalik on asendada oma MAK 2007-2013 perioodi MAH kohustus MAK 2014-2020 perioodi MAH kohustusega. 

Ühikumäärad mahepõllumajandusliku tootmisega jätkamise puhul
•	Rohumaa (v.a kuni 3-aastane külvikorras olev rohumaa ja põldtunnustatud heinaseemnepõld) – 25 eurot/ha aastas;
•	Kuni 3-aastane külvikorras olev rohumaa - 80 eurot/ha aastas; 
•	Teraviljad, kaunviljad, õli- ja kiukultuurid, muud tehnilised kultuurid ja põldtunnustatud heinaseemnepõllud -  125 eurot/ha aastas;
•	Rühvelkultuurid – 210 eurot/ha aastas;
•	Puuvilja- ja marjakultuurid (välja arvatud maasikas) - 300 eurot/ha aastas; 
•	Köögiviljad, maasikad ning ravim- ja maitsetaimed -  600 eurot/ha aastas. 
Ühe mesilaspere eest saab toetust 40 eurot tingimusel, et eelmisel aastal oli ettevõttes vähemalt 5 mesilasperet.
Täiendavat toetust makstakse rohumaa, teravilja-, kaunvilja, õli- ja kiukultuuri, muude tehniliste kultuuride ja rühvelkultuuri kasvatamiseks kasutatava põllumajandusmaa hektari kohta, kui majapidamises on mahepõllumajanduslikult peetavaid loomi. Toetust makstakse 85 eurot aastas looma ühiku kohta, mis jagatakse hektarite arvuga ja lisatakse vastava kultuuri toetuse ühikumäärale. 

Täpsemad toetuse nõuded on sätestatud maaeluministri 30. aprilli 2015 määruses nr 53 „Mahepõllu-majandusele ülemineku toetus ja mahepõllumajandusega jätkamise toetus“.