ABIKS TAOTLEJALE

Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetus 

Eesti maaelu arengukava 2014–2020 meede 6.4

2015

SISUKORD

sissejuhatus
Millest alustada
Taotlejale esitatavad nõuded
SIHTGRUPP
TAOTLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
Toetatavad tegevused
VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI
TOETATAVAD TEGEVUSED
TOETATAVA TEGEVUSEGA KAASNEVAD TEGEVUSED
TEGEVUSVALDKONNAD, MILLE KOHTA EI SAA TOETUST TAOTLEDA
Toetatavad ja mittetoetavad kulud
TOETATAVAD KULUD
MITTETOETATAVAD KULUD
Toetuse määr ja suurus
TOETUSE MÄÄR
TOETUSE SUURUS
Nõuded hinnapakkumuse kohta
nõuded taotluse osaks olevale avaldusele ja dokumentidele
Taotluse esitamine
taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
Taotluse hindamine
SOTSIAALMAJANDUSLIKUD HINDAMISKRITEERIUMID
KESKONDLIKUD HINDAMISKRITEERIUMID
MAJANDUSLIKUD HINDAMISKRITEERIUMID
taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
nõuded toetuse saajale
investeeringut tõendavad dokumendid
TOETUSE MAKSMINE
Toetuse väljamaksmine enne kulutuste tegemist
TOETUSE SIHIPÄRASE KASUTAMISE KONTROLL
TOETUSE TAGASINÕUDMINE
PRIA OTSUSE VAIDLUSTAMINE

sissejuhatus

Käesolev juhend on koostatud selleks, et aidata taotlejaid toetuse taotluse ettevalmistamisel, investeeringu tegemisel ning toetusraha taotlemisel. 
Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetus on Eesti maaelu arengukava 2014-2020 (edaspidi arengukava) meetme 6 „Põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse areng” alameede 6.4 „Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas”, mille raames antava investeeringutoetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord on kehtestatud põllumajandusministri  13.03.2015 a määrusega nr 25 „Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord“.
Meetme õiguslikuks aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artikli 19 lõike 1 punkt b „investeeringud mittepõllumajanduslike tegevuste loomisesse ja arendamisse“. 
Muud meetme rakendamist reguleerivad õigusaktid:
•	Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus nr 1303/2013 
•	programmiperioodi pikkus
•	tegevuste rahastamiskõlblikkus
•	Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus nr 1306/2013 
•	ühise põllumajanduspoliitika rahastamine
•	haldamine
•	seire
•	Komisjoni rakendusmäärus nr 809/2014
•	kontrolliga seotud tegevused
•	karistused
•	Euroopa liidu toimimise lepingu lisa I
•	määratleb, mis on põllumajandustooted
•	Komisjoni rakendusmäärus (EÜ) nr 808/2014
•	seire
•	Komisjoni soovitus (EL) nr 361/2003 (inglise keeles) 
Suunised: ELi määratlus VKEde kohta (eestikeelne dokument) , seejärel PDF ja teksti  „Laadige alla sisu“ alt saate alla laadida vajaliku dokumendi. 
•	mikroettevõtja määratlus
•	Komisjoni delegeeritud määrus 807/2014
•	abikõlblikud kulud
•	Komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013
•	vähese tähtsusega abi

Meetme 6.4 üldeesmärk  on maapiirkonnas (eelkõige keskustest eemalejäävates piirkondades) püsiva majandusliku baasi ning sobivate ja atraktiivsete töökohtade loomise soodustamiseks maaettevõtluse mitmekesistamine ja arendamine. Meetme raames antav toetus on mõeldud investeerimiseks maapiirkonda mittepõllumajanduslike tegevuste loomisesse ja arendamisse. 

Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetust rahastatakse 78% ulatuses Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ning 22% ulatuses Eesti riigi riigieelarvest. 

Käesolev juhend kajastab toetuse taotlemise olulisemaid aspekte, kuid ei ole  toetuse taotlemisel, taotluse menetlemisel ja toetuse määramisel juriidiline alusdokument. Selliseks alusdokumendiks on meetme määrus. Juhend on koostatud määruse ja määruse seletuskirja alusel.

Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse taotluste vastuvõtu, kontrollimise ja toetuse määramisega tegeleb Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA). 

Narva mnt 3, Tartu 51009 
Investeeringutoetuste infotelefon 737 7678 
Faks 737 1201 
E-post info@pria.ee  

Kodulehekülg www.pria.ee, käesoleva meetmega seotud materjal asub siin.

Meetme on välja töötanud Põllumajandusministeerium. 

Lai 39/41, Tallinn 15056 
Tel 62 56 101 
Faks 62 56 200 
E-post pm@agri.ee  
Kodulehekülg www.agri.ee  

Soovime edu taotlemisel!

Millest alustada

Kõigepealt tuleb teil läbi mõelda oma järgmise 5-6 aasta tegevus arvestades, et toetuse abil tehtud investeeringut tuleb säilitada ja sihipäraselt kasutada viie aasta jooksul pärast toetuse viimase osa väljamaksmist. Investeeringu õnnestumiseks on oluline anda hinnang oma ettevõtte finantsvõimekusele. Lisaks tuleks mõelda, kuidas planeeritav investeering mitmekesistab ja arendab ettevõtluse tegevust. Eriti oluline on see põllumajandustootjate puhul, kes peavad läbi mõtlema, kas tema investeering on ikka seotud põllumajandustootmise mitmekesistamisega mittepõllumajandusliku tegevuse suunas.

Toetust ei saa te kätte kohe toetuse määramise otsustamise järel. Toetus makstakse välja refinantseerimise põhimõttel ehk kolme kuu jooksul pärast investeeringu eest tasumist ja nõuetekohaste maksedokumentide PRIA-le esitamist, v.a toetuse väljamaksmise korral enne kulutuste tegemist, kus toetus makstakse välja osaliselt tasutud kuludokumentide alusel - meetme määruse § 19). Seega tuleb üldjuhul investeeringu teostamiseks vajaminev rahaline väljaminek katta esialgu omavahenditest või laenu abil. Toetuse abil tehtud investeeringut tuleb säilitada ja sihipäraselt kasutada viie aasta jooksul pärast toetuse viimase osa väljamaksmist. Sellel perioodil ei tohi toetusega soetatud vara maha müüa, rendile anda vms.

Investeeringu tegemiseks ja kuludokumentide esitamiseks on teil aega kaks aastat toetuse määramisest arvates. Tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid saab PRIAle ühe taotluse kohta esitada kuni kaheksas osas kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.

Kui olete järgnevate aastate tegevuse hoolega läbi mõelnud, siis teadke, et: 

•	hoone või rajatise ehitamise korral tuleb alustada projekti tellimisest ja projektile vajalike kooskõlastuste hankimisest. Milliseid kooskõlastusi on vaja, määratakse ära projekteerimistingimustega, mida väljastab kohalik omavalitsus, kes annab hiljem ka ehitusloa;
•	hinnapakkumuse jaoks on vaja saata investeeringuobjekti või teenuse pakkujale (seadmete müüjale, ehitiste ehitajale, omanikujärelevalve teostajale või ettevalmistavate tööde puhul projekteerijale) vabas vormis koostatud pakkumuskutse. Tingimused, millele investeering peab vastama, tuleb kirja panna pakkumuskutse tehnilisse spetsifikatsiooni. Tehniline spetsifikatsioon koostage selliselt, et kõigile pakkumuskutse saanud hankijatele oleks loodud võrdsed võimalused ning neil oleks võimalus ka sisuliselt vastata;
•	kui toetatava tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos tehniliste tingimuste loeteluga;
•	investeeringutoetuse eest ostetavate kaupade ja teenuste päritolumaa osas ei ole piiranguid. Tegemist peab olema uute, st kasutamata kaupade, masinate ja seadmetega. See  peab selguma ka hinnapakkumuselt. Oluline on, et hinnapakkumus oleks suunatud taotlejale; 
•	seadmete ostu puhul on võimalik kasutada kapitalirenti ehk liisingut. Liisingu korral on vaja tutvuda liisingufirmade pakutavate tingimustega. Kapitalirendile andjaks võib olla krediidiasutuste seaduse alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimiseasutus. Kui investeering on teostatud, kannab PRIA toetussumma liisingufirma arveldusarvele. 
•	äriühingust taotleja, kellel on majandusaasta aruande esitamise kohustus, peab taotluse PRIAsse esitamise ajaks olema esitanud  äriregistrile taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded. Selline määruse nõue tähendab, et toetuse taotlemise ajaks 2015.a taotlusvoorus peab olema esitatud äriregistrile ka 2014. aasta majandusaasta aruanne;
•	toetatava investeeringu tegemist ei tohi alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud meetme määruse § 4 lõike 3 punktis 1 nimetatud ettevalmistava töö korral, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui 2014. aasta 1. jaanuaril.
NB! Meetme määruse alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata. Neid säilitatakse PRIAs kuni 2032. aasta 31. detsembrini.

Kui teile tundub dokumentide täitmine keerukas, siis palume pöörduda tunnustatud nõuandekeskuse poole või leida koolituse läbinud konsulent. Kuna PRIA ülesandeks on vastuvõetud taotluste kontrollimine ja hindamine, siis ei saa PRIA töötajad teid abistada dokumentide täitmisel. Nõuandekeskuste andmed leiate portaalist http://www.pikk.ee ja telefonil 730 8402 (Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja Koordineeriv Nõuandekeskus).

Taotlejale esitatavad nõuded

SIHTGRUPP

Toetust võib taotleda: 
1) mikroettevõtja, kelle omatoodetud põllumajandustoodete või nende töötlemisel saadud toodete müügitulu kas koos või eraldi oli mõlemal taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel majandusaastal üle 4000 euro ja see moodustas mõlemal taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel majandusaastal üle 50 protsendi tema kogu müügitulust (edaspidi põllumajandustootja);
2) mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelev mikroettevõtja, kelle müügitulu oli mõlemal taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel majandusaastal üle 4000 euro.
Ettevõtja on  vastavalt äriseadustikule füüsilisest isikust ettevõtja ja äriseadustikus sätestatud äriühing (täisühing, usaldusühing, osaühing, aktsiaselts ja tulundusühistu).
Taotleja on mikroettevõtja, kui ta vastab mikroettevõtja määratlusele Euroopa Komisjoni soovituse (EL) nr 361/2003, mis käsitleb mikroettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (ELT L 124, 20.05.2003, lk 36–41), lisa tähenduses. 

Kui põllumajandustootja müügitulu koosneb nii omatoodetud põllumajandustoodete kui ka nende töötlemisel saadud toodete müügitulust, siis müügitulu nõude täitmisel vaadeldakse omatoodetud põllumajandustoodete ja nende töötlemisel saadud toodete müügitulu koos.

Müügitulu minimaalse piirmäära sätetele vastavuse väljaselgitamisel vaadeldakse igat majandusaastat eraldi, s.t  nii taotlemise aastale vahetult eelnenud esimesel kui teisel majandusaastal peab müügitulu olema üle 4000 euro. Põllumajandustootjate puhul vaadeldakse lisaks müügitulu suurusele ka põllumajandusliku müügitulu osakaalu kogu müügitulust mõlemal majandusaastal eraldi, st nii taotlemise aastale vahetult eelnenud esimesel kui ka teisel majandusaastal peab põllumajanduslik müügitulu moodustama üle 50 protsendi kogu müügitulust.  

Omatoodetud/kasvatatud  toode peab olema  kasvatatud või toodetud ettevõttes, mis taotleb toetust;
Põllumajandustooted on  Euroopa liidu toimimise lepingu lisas I loetletud tooted, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1379/2013 I lisas loetletud kalandus- ja vesiviljelustooted;
Põllumajandustoodete müük on Eesti majanduse tegevusalade EMTAK jaos A alajaos 01 nimetatud tegevusala toodete müük;
Põllumajandustoodete töötlemine on EMTAK jaos C alajaos 10 ja 11 nimetatud põllumajanduslike töödeldud toodete müük.

3. Mikroettevõtja määratlemine

Mikroettevõteteks loetakse need ettevõtted, mis annavad tööd vähem kui 10 inimesele ja mille aastakäive või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit eurot. 

Ettevõtjate töötajate arvu piirmäärast kinnipidamine on kohustuslik ning see määratakse kindlaks aasta tööühikute arvu alusel (edaspidi ATÜ). Mikroettevõtja määratlemiseks aastakäibe ja aastabilansi kogumahu alusel võib ettevõtja ise valida sobivama viisi, kuna ettevõtja ei pea täitma mõlemat nõudmist ning võib ühe piirmääradest ületada, ilma et kaotaks oma mikroettevõtja staatust. Aastakäibest peab välja jätma käibemaksu ja muud kaudsed maksud. Neid näitajaid arvutatakse viimase kinnitatud aastaaruande andmete põhjal. Näiteks kui toetust taotletakse 2015. aastal, siis näitajate arvutamisel tuleb aluseks võtta 2014.  majandusaasta aruanne.

NB! Juhul  kui ettevõte andmed lähevad viimase kinnitatud aastaaruande põhjal mikroettevõtja piiridest välja, siis ei tähenda see kohe olukorra muutumist. Järgneval aastal säilitab ettevõte veel mikroettevõtja staatuse, kuid kaotab selle siis, kui sama juhtub ka teist aastat järjest. 

NÄITEKS: Kui ettevõte esitab taotluse 2015. a, siis hindame ettevõtet tema 2014. aasta andmete alusel. Kui nendest andmetest selgub, et ettevõte oli väikeettevõte (näiteks töötajate arv 50 või rohkem), siis hindame ka eelmist, 2013. aastat. Kui selgub, et 2013. a olid ettevõtte näitajad mikroettevõtja piirmäärade sees, siis peab veel vaatama ka 2012. a andmeid. Kui ka sealsete andmete järgi jäi ettevõte mikroettevõtjate piirmäärade sisse, siis on ta mikroettevõtja staatuses ka taotluse esitamisel.

NB! Töötajate arv on kõige olulisem kriteerium, mis määratleb ettevõtte täpse kategooria.

Töötajate hulka loetakse töölepingu ning muudel alustel töötavaid isikuid: palgatöötajad; ettevõtte heaks töötavad isikud, kes alluvad ettevõttele ning keda loetakse töötajateks siseriikliku õiguse alusel; juhtidena tegutsevad omanikud; ettevõtte korrapärases tegevuses osalevad partnerid, kes saavad ettevõttest rahalist kasu. Töötajate hulka ei loeta praktikante ja üliõpilasi, kes on õppepraktika või kutseõppe lepingu alusel kutseoskusi omandamas. Arvesse ei võeta rasedus- ja sünnitus- ega lapsehoolduspuhkuste kestust.

NB! Töötajate arv väljendatakse aastase tööühiku kaudu (ATÜ).

See tähendab, et need, kes on töötanud vastavas ettevõttes või selle heaks terve vaatlusaluse aasta, lähevad arvesse ühe töötajana. Kui töötaja ei ole töötanud tervet aastat või töötab osalise tööajaga (olenemata kestvusest) või hooajaliselt, siis ta läheb arvesse aastase tööühiku vastava murdosana. ATÜ leidmiseks jagatakse ettevõtte aasta töötunnid ühe töötaja normtundidega aastas.
 Ühe töötaja normtöötundide arvestamise aluseks on vastava aasta kalendaarse tööajafondi arvestus, kus määratakse kindlaks vastava aasta normtöötundide arv. Näiteks kalendaarse tööajafondi arvestuse kohaselt on 2014. aasta normtöötundide arv 2002. 

NB! Ettevõtja töötajate arvu, aastakäibe ja aastabilansi kogumahu määratlemiseks peab ettevõtja arvesse võtma erinevaid seotusastmeid teiste ettevõtjatega. 

Euroopa Komisjoni soovituse nr 361/2003 lisa artikkel 3 eristab kolme liiki ettevõtjaid vastavalt nende suhetele teiste ettevõtjatega kapitali, hääleõiguste või valitseva mõju kasutamise õiguse omamise mõttes: autonoomne ettevõtja, partnerettevõtja, seotud ettevõtja. Ettevõtjate liikide määratlused ning ettevõtjate andmete kindlakstegemise viisid on täpsemalt sätestatud komisjoni soovituse nr 361/2003 lisa artiklites 3 ja 6. Euroopa Komisjon on välja töötanud ka väikese- ja keskmise suurusega ettevõtete (edaspidi VKE), sh mikroettevõtete määratlemise detailse juhendi koos näidetega. 

 Autonoomne ettevõte  on kõige enam levinud ettevõtja liik. See kehtib kõikidele ettevõtjatele, mis ei ole üks kahest ülejäänud ettevõtja liigist (partner- või seotud sidusettevõtja).
Taotleja ettevõtja on autonoomne, kui :
•	ta ei oma üheski teises ettevõtjas 25%-list või suuremat osalust;
•	teda ei omata 25% või suuremas ulatuses mistahes teise ettevõtja või riikliku asutuse poolt omanduses või ühiselt mitme ühendatud sidusettevõtja või riiklike asutuste poolt omanduses, välja arvatud mõningad erandid;
•	ta ei koosta konsolideeritud aruandeid ja teda ei arvestata konsolideeritud aruandeid koostava ettevõtja aruannetes ning seega ei ole ta seotud sidusettevõtja.

Partnerettevõtted on ettevõtjaid, kes seavad sisse olulise rahalise partnerluse teiste ettevõtjatega, mille puhul ükski ettevõtja ei teosta tegelikku otsest ega kaudset kontrolli teiste ettevõtjate üle. Partnerid on ettevõtjad, kes ei ole autonoomsed, kuid ei ole üksteisega seotud.
Taotleja ettevõtja on teise ettevõtja partner, kui:
•	ta omab enam kui 25%-list, kuid alla 50%-list osalust teises ettevõtjas;
•	või teisel ettevõtjal on enam kui 25%-line, kuid vähem kui 50%-line osalus taotleja ettevõtjast;
•	taotleja ettevõtja ei koosta konsolideeritud aruandeid, mis hõlmavad teist ettevõtjat konsolideerimise kaudu, ja ei ole hõlmatud konsolideerimise kaudu teise ettevõtja või temaga seotud  ettevõtja aruannetes.

Seotud ettevõtted moodustavad ettevõtjate grupi otsese või kaudse kontrolli kaudu kapitali või hääleõiguste enamuse üle (sealhulgas lepingute või teatud juhtudel füüsiliste isikute kui aktsionäride kaudu) või suutlikkuse kaudu teostada valitsevat mõju ettevõtja üle. Sellised juhtumid esinevad harvemini kui kaks eelnevalt mainitut.

Seega teab üldiselt ettevõtja kohe,  kui ta on seotud ettevõtja, kuna ta on kohustatud koostama konsolideeritud aruandeid, või on ta konsolideerimise kaudu hõlmatud sellise ettevõtja aruannetes, mis on kohustatud koostama konsolideeritud aruandeid.
Ettevõtjad peavad määratlema oma staatuse autonoomse ettevõtja, partnerettevõtja või seotud ettevõtjana eelpool kirjeldatu alusel. Määratleda võib oma staatust ka siis, kui kapital jaguneb selliselt, et ei ole võimalik täpselt kindlaks teha selle omanikku. Sel juhul võib ettevõtja heas usus deklareerida, et talle teadaolevalt ei kuulu ettevõtjast 25 % või enam ühele ettevõtjale või omavahel seotud ettevõtjatele ühiselt. 
NB! Vastavalt komisjoni soovituse (EL) nr 361/2003 lisa artiklile 6 määratakse andmed erineva staatusega ettevõtetes järgmiselt:

Autonoomse ettevõtte korral tuleb vaadata kas ettevõte vastab mikroettevõtja kriteeriumitele, arvestades ainult vaatlusaluse ettevõtte enda töötajate arvu ja aastaaruannete finantsnäitajaid.

Partnerettevõte - kui ettevõttel on partnerettevõtteid, siis peab mikroettevõtja vastavuse kontrollimisel lisama tema töötajate arvule ja finantsandmetele veel ka partnerite omad. Partnerite andmed tuleb lisada proportsioonis osaluse või hääleõiguste protsendiga (suurem neist kahest), mida partnerid omavad kas selles ettevõttes või see ettevõte omab partnerites. Kui on mitu partnerettevõtet, siis tuleb taoline arvestus teha iga partneri suhtes. Partneri partnerite andmeid ei pea arvestama! Kui aga seotud ettevõttel on partnerettevõtteid, tuleb nende ka nende näitajad partnerettevõtete andmetena lisada.

NÄITEKS: Kui ettevõttel on 30% osalus teises ettevõttes, siis peab lisama 30% selle teise töötajate arvust ja käibest või bilansimahust vaatlusaluse ettevõtte omadele.

NÄITEKS:  Vaatlusalune ettevõte A omab 33%-st osalust C-s ja 49%-st osalust D-s, samas kui B omab 25%-st osalust A-s. Sellisel juhul tuleb arvutada:
KOKKU = 100% A + 25% B +33% C + 49% D

Seotud ettevõte - kui ettevõttel on seotud ettevõtteid, siis tuleb mikroettevõtja vastavuse kontrollimisel lisada tema töötajate arvule ja finantsandmetele ka seotud ettevõtete andmed 100% ulatuses. Seotud ettevõtted omavad tihti konsolideeritud finantsaruandeid ja sellisel juhul saab kasutada sealseid andmeid. Kui seotud ettevõte on omakorda seotud teiste ettevõtetega jne, siis peab kõigi nende andmed lisama vaatlusaluse ettevõtte omadele. Vaatluse alla tuleb sellisel juhul võtta KÕIK seotud ettevõtted ja seda kuni füüsilise isikuni välja.

NÄITEKS: Vaatlusalune ettevõte A omab 51%-st osalust C-s ja 100%-st osalust B-s, samas kui B omab 60%-st osalust A-s. Sellisel juhul tuleb arvutada:
KOKKU = 100% A + 100% B + 100% C + 100% D
NÄITEKS: Vaatlusaluses ettevõttes A-s omab ettevõte B 60% osalust. Ettevõttes B omab ettevõte C 30%-st ja D 25%-st osalust.
Seega:
A-B on seotud
B-C on partnerid
B-D on partnerid
KOKKU = 100% A + 100% B + 32% C + 25% D

NÄITEKS: Vaatlusaluses ettevõttes A omab ettevõte B 38%-st ja C 35%-st osalust. D omab ettevõttes B 60%-st osalust ja E omab C-s 40%-st osalust.
Seega:
A-B on partnerid
A-C on partnerid
B-D on seotud
C-E on partnerid
Kuna B ja D on omavahel seotud, siis tuleb nende andmed koos 38%-lt liita A andmetele. E andmed arvesse ei lähe, kuna ta on partneri partner.
KOKKU = 100% A + 38% (B + D) + 35% C

NÄITEKS: Vaatlusalusel ettevõttel A on kolm omanikku B, C ja D. Igal ühel neil on 20% osalus A-s ja nad on omavahel seotud moodustades koos seotud ettevõtete grupi: B-l on 70% osalus C-s ja C-l on 60% osalus D-s.
Kuna omavahel seotud B, C ja D omavad A-s kokku 60%, siis on kõik need 4 ettevõtet on omavahel seotud (B, C ja D osalust tuleb nende omavahelise seotuse tõttu A-s koos vaadata).
KOKKU = 100% A + 100% B + 100% C + 100% D

TAOTLEJALE ESITATAVAD NÕUDED

Taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:
1) taotleja on enne taotluse esitamise aastat tegutsenud vähemalt kaks majandusaastat, millest taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta on vähemalt 12 kuu pikkune. 

- Kui taotleja on äriühing, peab tema poolt äriregistrisse esitatud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul.
- Kui taotleja on tekkepõhist raamatupidamisarvestust pidav FIE, peab tema taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul;
Taotleja peab enne taotluse esitamise aastat olema tegutsenud vähemalt kaks majandusaastat, millest taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta on vähemalt 12 kuu pikkune. Minimaalse tegutsemise aja nõuet on vaja selleks, et oleks tagatud taotleja tegevuse käivitumine ning taotleja jõudmine ettevõtluse elutsükli staadiumisse, mil ettevõte vajab ellujäämiseks kõige rohkem investeeringutoetust. 
2) taotlejal ei ole riikliku maksu võlga või tema riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ja maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas. 
PRIA kontrollib maksuvõla puudumist Maksu- ja Tolliameti andmete alusel. 
3) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamisel jagatakse kohustuste summa koguvara summaga, ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,7. 

Võlakordaja näitab võõrkapitali osatähtsust kogukapitalis, s.t kui suurel määral on ettevõtte vara finantseeritud laenukapitaliga ehk kui palju oli bilansipäeval kohustusi kokku varade iga euro kohta. Võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja arvutatakse järgmise valemi alusel: võlakordaja = kohustused (lühiajalised kohustused, pikaajalised kohustused) / koguvara (käibevara, põhivara).
4) taotleja maksevõime näitaja, mille arvutamisel jagatakse käibevara summa lühiajaliste kohustuste summaga, oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1. 

Maksevõime näitaja ehk lühiajaliste kohustuste kattekordaja arvutatakse järgmise valemi alusel: maksevõime näitaja = käibevara / lühiajalised kohustused. 
Võlakordaja ja maksevõimenäitaja suuruse arvutamisel PRIA ümardamise reegleid ei rakenda ja võtab aluseks selle suuruse, mis jagatise tulemusena saadakse. 	

Punktis 3 ja 4 sätestatud lühiajaliste ja pikaajaliste kohustuste ning käibevara, põhivara ja omakapitali mõisteid on selgitatud Raamatupidamise Toimkonna juhendis 2 (edaspidi RTJ) punktides 17–19 ja selle lisas 1 toodud bilansikirjete selgituses. Lühiajalised kohustused on kohustused, mis eeldatavasti arveldatakse ettevõtte tavapärase äritsükli jooksul või varad, mida tõenäoliselt suudetakse realiseerida 12 kuu jooksul. Kõik kohustused, mis ei ole lühiajalised kohustused, on pikaajalised kohustused. Varade kogusumma on taotleja käibevara ja põhivara kokku. RTJ punktide 14 ja 16 alusel on käibevarad varad, mis eeldatavasti realiseeritakse ettevõtte tavapärase äritsükli jooksul. Kõik varad, mis ei ole käibevarad, on põhivarad.
5) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama kulu kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
6) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tagasimaksed tasunud ettenähtud summas. Eelkõige on siin mõeldud teisi arengukava alusel antavaid toetusi või struktuurifondide vahenditest saadud abi ja toetust.
7) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega ole kohtuotsusega välja kuulutatud pankrotti;
8) äriühingust taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded peavad olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadavad. Vastavate aruannete alusel hindab PRIA toetuse taotleja vastavust toetuse saamiseks esitatud nõuetele. 
Taotleja ei tohi toetatava investeeringu tegemist alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem, kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud määruse ettevalmistava töö (toetatava ehitisega kaasnev projekteerimistöö ning projekteerimiseks vajaliku ehitusgeoloogilise ja -geodeetilise uurimistöö ning energiaauditi tellimine) korral, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui 2014. aasta 1. jaanuaril. Vastav nõue tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548)  artiklist 60.

Toetatavad tegevused

Taotleja võib toetust taotleda majandustegevuse mitmekesistamiseks ja arendamiseks vajalike tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt asub arengukava punktis 8.1 esitatud määratlusele vastavas maapiirkonnas. Toetust saavad taotlema tulla kõik nõuetele vastavad mikroettevõtjad olenemata nende tegutsemise valdkonnast ja asukohast. Oluline on, et need ettevõtjad teostaksid kavandatava investeeringu maapiirkonnas. 
Arengukava punkti 8.1 kohaselt hõlmab maapiirkond perioodil 2014–2020 järgmist:
•	vallad, v.a vallad, mille puhul on täidetud kõik järgnevad rahvastiku kasvu, madalat tööpuudust ja kõrgeid sissetulekuid iseloomustavad kriteeriumid:
o	kohalikud omavalitsused, kus rahvaarv (arvestatud ka rännet) on aastatel 2003–2013 kasvanud üle 20%;
o	kohalikud omavalitsused, kus registreeritud töötus on alla Eesti keskmise (5,3%);
o	kohalikud omavalitsused, kus palgatöötaja kuu keskmine brutotulu on vähemalt 20% kõrgem Eesti keskmisest (844,44 eurot);
•	kuni 4000 elanikuga väikelinnad, sh kuni 4000 elanikuga vallasisesed linnad.
Maapiirkonna määratlusest jäävad välja järgmised vallad: Kiili, Viimsi, Harku, Rae, Saue, Saku. Nendes piirkondades tehtavad investeeringud ei ole abikõlblikud. 

Kuni 4000 elanikuga väikelinnad, sh kuni 4000 elanikuga vallasisesed linnad, mis kuuluvad maapiirkonna määratluse alla, on järgmised: Mõisaküla linn, Kallaste linn, Suure-Jaani vallasisene linn, Püssi vallasisene linn (Lüganuse valla koosseisus), Abja-Paluoja vallasisene linn (Abja valla koosseisus), Võhma linn, Lihula vallasisene linn (Lihula valla koosseisus), Mustvee linn, Antsla vallasisene linn (Antsla valla koosseisus), Karksi-Nuia vallasisene linn (Karksi valla koosseisus), Kilingi-Nõmme vallasisene linn (Saarde valla koosseisus), Tamsalu vallasisene linn (Tamsalu valla koosseisus), Otepää vallasisene linn (Otepää valla koosseisus), Räpina vallasisene linn, Narva-Jõesuu linn, Tõrva linn, Loksa linn, Kehra vallasisene linn (Anija valla koosseisus), Kärdla vallasisene linn (Hiiu valla koosseisus), Kunda linn, Paldiski linn.

VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI

Tegevuse elluviimiseks antav toetus on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8), artikli 3 tähenduses (so väljavõte nimetatud komisjoni määruse artiklist 3):
„1.   Kui abimeetmed vastavad käesoleva määruse tingimustele, ei loeta neid aluslepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu vabastatakse nad aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.
2.   Liikmesriigi poolt ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot.
Liikmesriigi poolt ühele tasu eest kaupu vedavale maanteetranspordiettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 100 000 eurot. Nimetatud vähese tähtsusega abi ei või kasutada maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks.
3.   Kui maanteetranspordiettevõtja veab rendi või tasu eest kaupu ja teostab ka muid tegevusi, mille suhtes kohaldatakse 200 000 euro suurust ülemmäära, kohaldatakse nimetatud ettevõtja suhtes 200 000 euro suurust ülemmäära tingimusel, et liikmesriik tagab asjakohaste meetmetega, nagu tegevuste eraldi käsitlemine või kulude eristamine, et maanteevedudeks saadud abi ei ületa 100 000 eurot ning et vähese tähtsusega abi ei kasutata maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks.
4.   Vähese tähtsusega abi andmise ajana käsitatakse aega, mil ettevõtjale antakse kohaldatavate riigi õigusaktide alusel seaduslik õigus seda abi saada, sõltumata vähese tähtsusega abi ettevõtjale väljamaksmise kuupäevast.
5.   Lõikes 2 sätestatud ülemmäärad kehtivad sõltumata vähese tähtsusega abi liigist ja eesmärgist ning sellest, kas liikmesriigi antud abi on täielikult või osaliselt rahastatud liidu vahenditest. Kolme eelarveaasta pikkune ajavahemik määratakse kindlaks eelarveaastate järgi, mida ettevõtja asjaomases liikmesriigis kasutab.
6.   Lõikes 2 sätestatud ülemmäärade saamiseks väljendatakse abi rahalise toetusena. Kõik kasutatud arvud väljendavad brutomäärasid – neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid. Kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent.
Mitmes osas makstava abi väärtus diskonteeritakse selle andmise aja väärtuseni. Diskonteerimisel kasutatakse intressimäärana abi andmise ajal kohaldatavat diskontomäära.
7.   Kui lõikes 2 sätestatud ülemmäära ületatakse uue vähese tähtsusega abi andmisel, ei kohaldata uue abi ühegi osa suhtes käesolevast määrusest tulenevaid eeliseid.
8.   Ühinemiste ja ülevõtmiste puhul võetakse otsustamisel, kas uuele või omandavale ettevõtjale antav uus vähese tähtsusega abi ületab ülemmäära, arvesse kõigile ühinevatele ettevõtjatele eelnevalt antud vähese tähtsusega abi kogusummat. Enne ühinemist või ülevõtmist õiguspäraselt antud vähese tähtsusega abi jääb õiguspäraseks.
9.   Kui üks ettevõtja jaguneb kaheks või enamaks eraldi ettevõtjaks, omistatakse enne jagunemist antud vähese tähtsusega abi sellest kasu saanud ettevõtjale, st põhimõtteliselt ettevõtjale, kes võtab üle tegevused, mille jaoks vähese tähtsusega abi kasutati. Kui selline jaotamine ei ole võimalik, siis jagatakse vähese tähtsusega abi proportsionaalselt uute ettevõtjate omakapitali arvestusliku väärtuse alusel jagunemise tegelikul kuupäeval.“

TOETATAVAD TEGEVUSED

•	Hoone ja rajatise ehitamine, välja arvatud lammutamine, ehitusseaduses sätestatud tingimustel ja korras ning hoone parendamine

Ehitamine on ehitusseaduse tähenduses ehitise püstitamine, laiendamine, rekonstrueerimine, ehitise tehnosüsteemi või selle osa muutmine või tehnosüsteemi terviklik asendamine ja ehitise lammutamine. Ehitise lammutamise kulud on lubatavad juhul, kui need on kajastatud investeeringuobjekti hinnapakkumuses ja ehitise lammutamine on osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest. Ehitusprojekti koostamisel tuleb  järgida majandus- ja kommunikatsiooniministri  17. septembri 2010  määrust nr 67 „Nõuded ehitusprojektile1“.
Ehitustegevuse planeerimisel/korraldamisel tuleb lähtuda ehitusseaduses sätestatust. Ehitamiseks on vajalik kohaliku omavalitsuse luba (ehitusluba, kirjalik nõusolek või kohaliku omavalitsuse kooskõlastus).
Toetust võib taotleda ka hoone parendamiseks, mis ei nõua ehitusloa olemasolu. Parendamine ei ole ehitise ehitamine ehitusseaduses sätestatud tingimustel ja korras. Parendamise all mõeldakse lihtsaid remonditöid (näiteks hoone värvimine, remont, katusematerjali vahetamine sama materjali vastu, mis enne oli jne), mille kaudu pikendatakse materiaalse põhivara eluiga ning tõstetakse selle väärtust. Hoone parendamise abikõlblik maksumus ei või kokku olla väiksem kui 3000 eurot ja suurem kui 13 000 eurot.

NB! Ehitise ehitamist ja hoone parendamist ning selle teisele ettevõtjale kasutada andmist ei loeta taotleja enda majandustegevuse mitmekesistamiseks.

NB! Ehitise ehitamise ja hoone parendamise korral peab investeeringuobjekt ja selle alune maa olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus, mis võimaldab investeeringuobjekti sihipäraselt kasutada vähemalt viis järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

•	Statsionaarse masina ja seadme ostmine ning paigaldamine

Statsionaarsuse all on silmas peetud seda, et see masin või seade on paikne ning kohakindlalt maa külge või ehitisse kinnitatud või paigutatud. Mõlemad tingimused (paikne ja kohtkindel) peavad olema täidetud. Paikne tähendab, et masin või seade ei ole mobiilne, vaid see on mõeldud kohapeal kasutamiseks. Tegemist on ühel kohal asuva masina või seadmega, mille teisaldamine on keeruline. Kohtkindel tähendab, et masin või seade on kinnitatud või paigutatud kindlasse paika, asukohta või platsi, mis tagab masina või seadme stabiilsuse, konstantsuse ja liikumatuse ning võimaldab seda masinat või seadet kasutada ainult ettenähtud kohas kavandatud tööde tegemiseks.   

Statsionaarse masina ja seadme ostmise ning paigaldamise korral peab investeeringuobjekti alune maa peab olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus või peab hoone või rajatis (edaspidi ehitis), kuhu seade paigutatakse, olema taotleja omandis; või on ehitisele seatud taotleja kasuks kasutusvaldus; või peab taotleja olema sõlminud ehitise kasutamiseks kirjaliku rendilepingu vähemalt viieks järgnevaks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

•	Rändkaupluse ja selle sisseseade ostmine.

Rändkaupluse mõiste tuleneb kaubandustegevuse seaduse § 15 lõikest 3 ja tähendab ühe või mitme valla või linna territooriumil asuvatest müügikohtadest moodustuval kaubandusliku teenindamise marsruudil liikuvat kauba jaemüügiks kohandatud mootorsõidukit, millel ei pea olema müügisaali. 

Lisaks maapiirkonna teenindamisele (mis on ka investeeringu elluviimise asukohaks) võib ettevõtja rändkauplusega külastada ja teenindada ka linnalisi piirkondi ehk siis piirkondi, mis ei kuulu maapiirkonna definitsiooni hulka.

Kui rändkaupluses müüakse tubakatooteid või alkohoolseid jooke, siis tuleb järgida  majandustegevuse seadustiku üldosa seadust, mille kohaselt on ettevõtja kohustatud teatamiskohustusega tegevusala puhul enne majandustegevuse alustamist esitama majandustegevuse registrisse teate asjaomasel tegevusalal majandustegevuse alustamise kohta. 

Rändkaupluse sisseseade ostmise korral peab rändkauplus olema taotleja omandis vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

Rändkauplus võetakse liiklusregistris arvele. Selleks tuleb rändkauplus ette näidata ARK büroos, kus kontrollitakse selle vastavust nõuetele.  Rändkauplus registreeritakse kui sihtotstarbeline sõiduk.
Tehnonõuded rändkauplusele on kirjas majandus- ja kommunikatsiooniministri 13.06 2011 määruses nr 42  „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuded ning nõuded varustusele“ lisas 1.

TOETATAVA TEGEVUSEGA KAASNEVAD TEGEVUSED

Koos toetatavate tegevustega võib taotleda toetust ka järgmisteks tegevusteks:

•	 Ettevalmistav töö - ehitise ehitamise ja hoone parendamise puhul toetatava ehitisega kaasnev projekteerimistöö ning projekteerimiseks vajaliku ehitusgeoloogilise ja –geodeetilise uurimistöö ning energiaauditi tellimine.

•	 Omanikujärelevalve - ehitise ehitamise ja hoone parendamise ning ehitise juurde kuuluva juurdepääsutee ja parkla ehitamise puhul toetatava ehitustöö üle ehitusseaduse ja teeseaduse alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve tegemine.

•	 Litsentsi, patendi või kasuliku mudeli ostmine - toetatava investeeringuobjektiga kaasneva litsentsi, patendi või kasuliku mudeli ostmine. Ühe sama investeeringuobjekti võimaliku topeltrahastamise vältimiseks tuleb patent, kasulik mudel või litsents osta järgides kasuliku mudeli seaduse §-des 42 ja 43 või patendiseaduse §‑des 45 ja 46 sätestatut. Litsentsisaaja võib litsentsiandja loal litsentsist tulenevad õigused anda all-litsentsiga kolmandatele isikutele, mis ei ole selle määruse kohaselt toetatav. Patenti, kasulikku mudelit või litsentsi ei ole võimalik osta liisimise teel, kuna antud investeeringuobjektide õiguskaitse ei pruugi olla kehtiv liisinguperioodi lõppemisel. Patendi, kasuliku mudeli või litsentsi ostmise korral peab kulu olema põhjendatud ning vajalik investeeringu elluviimiseks ning otseselt vajalik investeeringuobjekti kasutamiseks. Patenti, kasulikku mudelit või litsentsi ei ole lubatud osta investeeringuobjektiga kasutamiseks mittevajalikul eesmärgil.

•	 Juurdepääsutee ja parkla ehitamine - ehitise ehitamise ja hoone parendamise puhul toetatava ehitise juurde kuuluva juurdepääsutee ja parkla ehitamine ehitusseaduses ning teeseaduses sätestatud tingimustel ja korras.

Nimetatud tegevuste puhul peab taotlejal olema ehitusluba, kui see on ehitusseaduse kohaselt nõutav.  Lisaks peab investeeringuobjekti alune maa olema taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud reaalservituut vähemalt viieks järgnevaks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

•	 Veevarustus-, kanalisatsiooni- või reoveepuhastussüsteemi ehitamine - ehitise ehitamise ja hoone parendamise puhul toetatava ehitise juurde kuuluva veevarustus-, kanalisatsiooni- või reoveepuhastussüsteemi ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine, veevarustus- ja kanalisatsioonivõrguga liitumine. Nende tegevuste puhul on mõeldud ehitise perimeetrist väljapool olevaid tegevusi ehk siis tegevusi, mis ei kuulu ehitise koosseisu.

Investeeringuobjekt ja selle alune maa olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus, mis võimaldab investeeringuobjekti sihipäraselt kasutada vähemalt viis järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

•	 Elektrisüsteemi ja elektripaigaldise ehitamine - ehitise ehitamise ja hoone parendamise puhul toetatava ehitise juurde kuuluva elektrisüsteemi ja elektripaigaldise ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine ning elektrivõrguga liitumine. Nimetatud tegevuste puhul on mõeldud ehitise perimeetrist väljapool olevaid tegevusi ehk siis tegevusi, mis ei kuulu ehitise koosseisu.

Nimetatud tegevuste puhul peavad investeeringuobjekt ja selle alune maa olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus, mis võimaldab investeeringuobjekti sihipäraselt kasutada vähemalt viis järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

•	 Infotehnoloogilise lahenduse ja tarkvara ostmine - toetatava investeeringuobjekti juurde kuuluva infotehnoloogilise lahenduse ja tarkvara ostmine ja paigaldamine.

•	 Infotehnoloogia- ja valveseadmete ning toodangu kvaliteeti määravate seadmete ostmine ja paigaldamine.

•	 Lairibavõrgule juurdepääsuühenduste, nagu liini ja liinirajatiste rajamine. Kui taotleja on saanud toetust ka lairibavõrgule juurdepääsuühenduse loomiseks, tuleb seda ka kasutada: investeeringuobjekt peab olema varustatud lairibapõhise internetiühendusega. Lairibale juurdepääsuühenduste liini ja liinirajatiste investeeringuobjekt peab võimaldama oma tehnilise lahenduse poolest kiire lairibateenuse osutamist, s.o teenust allalaadimiskiirusega vähemalt 100 Mbit/s.

TEGEVUSVALDKONNAD, MILLE KOHTA EI SAA TOETUST TAOTLEDA

•	 Kui investeeringuobjekt on seotud meetme määruse § 4 lõikes 2 välja toodud EMTAK 2008 alusel määratud tegevusvaldkondadega, siis ei saa toetust taotleda nimetatud investeeringuobjekti kohta.
•	 Mittetoetatavate tegevusalade kindlaksmääramiseks kasutatakse selguse mõttes (EMTAK 2008 koode, mis on kehtestatud justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 “Kohtule dokumentide esitamise kord” lisas 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)”. 
•	  Registrite ja Infosüsteemide Keskuse koduleheküljel on EMTAK 2008 tegevusalad välja toodud ning lisaks on seal ka vastav otsingusüsteem. abiinfo: tegevusala.emtak@just.ee E-R  9.00 - 16.00.

Oluline pole ettevõtja enda senine majandustegevuse tegevusvaldkond, vaid määravaks saab investeeringuobjekti tegevusvaldkond. Ettevõtja võib oma senist tegevust arendada või siis mitmekesistada uue valdkonna suunas.

Tegevusvaldkondade loetelu, millede kohta ei saa toetust taotleda:

1)	taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 01)

Lühiselgitus  tegevusalasid selgitavast juhendist: „Põllumajanduslik tootmine ehk taime- ja loomakasvatus hõlmab nii mahepõllumajanduse kui ka geneetiliselt muundatud teravilja ja loomade kasvatuse, põllukultuuride kasvatuse avamaal ja kasvu-hoonetes. Gruppi 015 (Segapõllumajandus) liigitatakse üksused, kes tegelevad (tasakaalustatult) nii taime- kui loomakasvatusega. Antud gruppi kuulub ka toodete ettevalmistamine esmaseks turustamiseks. Siia liigitatakse ka jahindus ning seda teenindavad tegevusalad. Siia ei kuulu põldude rajamine (nt põllumajandusmaadele terrasside rajamine, kuivendamine, riisi-põldude ettevalmistamine jne, vt jagu F − Ehitus), põllumajandussaaduste turustamisega seotud vahendajad ja ühistud (jagu G) ning maastiku hooldus ja korrashoid (vt klass 8130).“

2)	kalapüük ja vesiviljelus (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 03)

Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Kalapüük ja vesiviljelus hõlmab kala, vähilaadsete, limuste ja muude meresaaduste (nt veetaimed, pärlid, käsnad jne) püügi või kogumise merevee-, riimvee- või mageveekeskkonnas. Siia kuulub ka tavaliselt tootmisprotsessi integreeruv tegevus oma tarbeks/oma kulul (nt võõrkeha viimine austrikarpi pärlite tootmiseks). Mere- ja magevee kalapüüki ning vesiviljelust teenindavad tegevusalad kuuluvad vastavalt kalapüügi või vesiviljeluse alla. Siia ei kuulu paatide ehitus ja remont (vt 301, 3315), sportlik või meelelahutuslik kalapüük (93192) ning kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine maismaatehastes või tehaslaevadel (10201).“

3)	mäetööstus (EMTAK 2008, jagu B)

Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Mäetööstus hõlmab looduses tahkel (kivisüsi, põlevkivi ja maagid), vedelal (nafta) või gaasilisel kujul (maagaas) esinevate mineraalide kaevandamise maa-alustes kaevandustes, lahtistes karjäärides, puuraukude kaudu, merepõhjast jms meetodil. Siia kuuluvad abitegevused toorme ettevalmistamiseks ja turustamiseks, nt purustamine, peenestamine, puhastamine, kuivatamine, sortimine, maagi rikasta-mine, maagaasi veeldamine ja tahke kütuse aglomeerimine. Neid töid teevad maavarade kaevandamisega tegelevad ja/või muud läheduses paiknevad üksused. Siia kuuluvad tegevused on liigitatud osadesse, gruppidesse ja klassidesse peamise kaevandatava maavara järgi. Osa 05 ja 06 käsitleb fossiilkütuste (kivisüsi, pruunsüsi, nafta, gaas) kaevandamist, osa 07 ja 08 hõlmab metallimaagi ja mitmesuguste mineraalide kaevandamise ning kaevandustooted. Mõningaid sellesse jakku kuuluvaid tehnilisi töid, nt süsivesinike ekstraheerimist, võivad spetsialiseeritud üksused teha tööstusteenusena kolmandatele osapooltele, vt osa 09. Siia ei kuulu: kaevandatud materjali töötlemine, vt jagu C (Töötlev tööstus); kaevandatud materjali kasutamine ehituses töötlemata kujul, vt jagu F (Ehitus); allikavee ja loodusliku mineraalvee villimine, vt 11071;pinnase, kivimite ja mineraalide purustamine, peenestamine või muu töötlemine, mis ei liitu nende kaevandamisega, vt 239“

4)	toiduainete tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 10), joogitootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 11) ja tubakatoodete tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 12)

Toiduainete- ja joogitootmiseks ettenähtud investeeringute teostamiseks on võimalik toetust taotleda arengukava meetme 4.2 „Investeeringud põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks raames“. Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: 

Toiduainete tootmine: „Siia kuulub põllumajandus-, metsandus- ja kalapüügisaaduste ümbertöötlemine inim- ja loomatoiduks ning mitmesuguste vahetoodete tootmine. Sageli tekib tootmise käigus ka suurema või väiksema väärtusega kõrvaltooteid (nt loomanahad tapamajadest ja õlikoogid õlitootmisest). Toiduainete tootmine on jaotatud järgmisteks gruppideks: liha, kala, puu- ja köögiviljad, rasvad ja õlid, piimatooted, jahu ja tangained, pagari- ja kondiitritooted, muud toiduained ja loomasöödad. Toota võib oma tarbeks või kolmandatele osapooltele, nt tapamajade tegevus lepingu alusel. Mõned omatoodangu müüjad, nt pagarid, kondiitrid ja lihatoodete valmistajad, liigitatakse tootmise alla, kuigi neile kuuluvad poed tegelevad jaemüügiga. Kui töötlemine on minimaalne (ei toimu muundamist uueks tooteks), liigitatakse üksus hulgi- ja jaekaubanduse alla (jagu G). Toidu valmistamine vahetuks tarbimiseks liigitatakse ossa 56 (Toidu ja joogi serveerimine). Tapamajade jäätmete töötlemine loomasöödaks kuulub gruppi 109, toidu- ja joogijääkide töötlemine teiseseks tooraineks gruppi 383 ning toidu- ja joogijäätmete kõrvaldamine klassi 3821.“

Joogitootmine: „Alkoholivabade jookide, mineraalvee, kääritatud (õlu, vein) ja destilleeritud alkoholjookide tootmine. Siia ei kuulu: puu- ja köögiviljamahla tootmine, vt 10321; piimapõhiste jookide tootmine, vt 10511; kohvi-, tee- ja matetoodete tootmine, vt 10831“

Tubakatoodete tootmine: „Siia ossa kuulub tubaka töötlemine lõpptarbimiseks sobivasse vormi.“

5)	veevarustus, kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus (EMTAK 2008, jagu E)

6)	ehitus (EMTAK 2008, jagu F)

Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Siia kuulub hoonete ja rajatiste üld- ja eriehitus. Jagu hõlmab uusehituse, juurde- ja ümberehituse, remondi, kokkupandavate hoonete jt ehitiste montaaži ehitusplatsil ning ajutiste ehitiste püstitamise. Üldehitus on terviklike hoonete (nt elamud, büroohooned, laohooned, talu- ja loomakasvatushooned jm elu-, ühiskondlikud või tootmishooned) ning rajatiste ehitus (nt kiir- ja maanteed, tänavad, sillad, tunnelid, raudteed, lennuväljad, sadamad jm vesiehitised, niisutus- ja kanalisatsioonisüsteemid, torujuhtmed, elektriliinid jm tehnorajatised, spordirajatised jne). Üldehitustöid tehakse kas oma kulul, projektijuhtimise või peatöövõtu korras. Osa töödest või kogu ehitustöö võib tellida alltöövõtjatelt. Siia liigitatakse üksus, kes kannab üldvastutust ehitise valmimise eest. Ehituse alla kuulub ka hoonete ja rajatiste remont. Osa 41 hõlmab terviklike hoonete ning osa 42 terviklike rajatiste ehitamise, osa 43 ehitustegevuse raames tehtavad eriehitustööd. Ehitusseadmete rentimine koos operaatoriga liigitatakse vastava sead-mega tehtava eriehitustöö alla. Siia jakku kuulub ka hoonete ja rajatiste ehitusprojektide arendus, st rahaliste, tehniliste ja materiaal-sete vahendite koondamine kinnisvaraprojekti edasise müügi eesmärgil. Kui ehitusprojekti arendus toimub mitte müügi, vaid ehitise edasise kasutamise eesmärgil (nt ruumide väljaüürimine või tootmine), siis liigitatakse üksus vastavalt tegevusele (nt kinnisvara või töötleva tööstuse alla).“

7)	veondus ja laondus (EMTAK 2008, jagu H), välja arvatud mahetoodete ladustamise korraldamiseks turustuskeskuse loomine

Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Jakku H kuulub sõitjate/reisijate või kauba regulaar- e liinivedu ning juhuvedu raudtee-, maantee-, vee- või õhusõidukiga; kaupade torutransport ning veondusega seotud terminali- ja parkimisteenused; kaubalasti/veose käitlemine, ladustamine, hoiustamine jne. Siia liigitatakse ka transpordivahendite rentimine koos juhiga ning posti- ja kulleriteenused. Siia ei kuulu:  transpordivahendite (v.a mootorsõidukid) kapitaalremont ja ümberehitamine, vt 331;  maanteede, raudteede, sadamate, lennuväljade ehitamine, hooldus ja remont, vt osa 42; mootorsõidukite hooldus ja remont, vt 45201; transpordivahendite rentimine ilma juhita, vt 771 ja 773“

8)	finants- ja kindlustustegevus (EMTAK 2008, jagu K)

Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Jakku K liigitatakse finantsteenuste osutamine, kindlustus, edasikindlustus, pensionifondid ning finants-tegevust toetavad tegevused. Siia kuulub finantsvarade valdus, st valdusfirmade ning kontsernide, fondide jms finantsüksuste tegevus.“

9)	kinnisvaraalane tegevus (EMTAK 2008, jagu L)

Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Kinnisvara üürileandjate, kinnisvarabüroode ja/või kinnisvaramaaklerite tegevus enda või renditud varaga tasu eest või lepingu alusel. Siia kuulub kinnisvara ost ja müük või üürileandmine, kinnisvara hindamine või tegutsemine kinnisvara depositaarina jm kinnisvarateenused. Siia kuulub ka kinnisvara-projektide (hoonestusprojektide) arendus (sh hoonete ehitus ning nende hilisem üürileandmine või käitus) ning kinnisvarahaldurite tegevus.“

10)	juriidilised toimingud ja arvepidamine (EMTAK 2008, jagu M, alajagu 69), nõustamine

Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Ossa 69 kuulub advokatuuri liikmete poolt või nende järelevalve all ühe poole huvide juriidiline esinda-mine nii enne kohut kui kohtus või teistes juriidilistes organites (nt nõustamine ja esindamine tsiviil- või kriminaalasjus, töövaidlustes). Siia liigitatakse juriidiliste dokumentide koostamine ja vormistamine (nt põhikirjad, ühingulepingud jms ettevõtte asutamisdokumendid; patendid ja autoriõigused; testamendid, usalduslepingud jne); muud juriidilised toimingud õigusnõustajate, notarite, kohtutäiturite, lepitajate, audiitorite ja vahekohtunike poolt ning arvepidamis- ja raamatupidamisteenused (raamatupidamise auditeerimine, finantsaruannete koostamine ja raamatupidamine).“

11)	reklaamindus ja turu-uuringud (EMTAK 2008, jagu M, alajagu 73)

Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Reklaamikampaaniate kavandamine ja elluviimine, reklaamide loomine/kujundamine erinevatesse meediakanalitesse (trükimeedia, välimeedia, raadio, televisioon, Internet jne).“

12)	haldus- ja abitegevused (EMTAK 2008, jagu N)
Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Jakku N liigitatakse üksused, kes osutavad mitmesuguseid majandustegevust (ettevõtlust) toetavaid teenuseid. Haldus- ja abitegevused erinevad jaos M loetletud tegevustest, sest nende esmane eesmärk ei ole erialateadmiste edastamine.“

13)	hasartmängude ja kihlvedude korraldamine (EMTAK 2008, jagu R, alajagu 92)
Lühiselgitus tegevusalasid selgitavast juhendist: „Hasartmängukohtade (nt kasiinod, bingosaalid, videomänguterminalid jne) käitus ning hasartmängude (nt loteriid, kihlveod jne) korraldamine.“

Toetatavad ja mittetoetavad kulud

Toetavateks kuludeks on toetava tegevuse läbiviimiseks vajalikud kulud.

TOETATAVAD KULUD

•	 Toetatava tegevuse abikõlbliku kulu moodustavad:
1.	tegevuse käibemaksuta maksumus, mis koosneb tegevuse väljavalitud käibemaksuta maksumusest ja investeeringuobjekti tähistamiseks vajalike sümbolite käibemaksuta maksumusest, kui käibemaks on käibemaksuseaduse alusel tagasi nõutav;
2.	tegevuse käibemaksuga maksumus, mis koosneb tegevuse väljavalitud käibemaksuga maksumusest ja abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajalike sümbolite käibemaksuga maksumusest, kui käibemaks ei ole käibemaksuseaduse alusel tagasi nõutav;
3.	ehitise ja sinna juurde kuuluva tee ja parkla ehitamisega kaasnev omanikujärelevalve abikõlblik maksumus kuni 3% selle investeeringuobjekti abikõlblikust maksumusest, mille üle omanikujärelevalvet tehakse;
4.	ettevalmistava töö abikõlblik maksumus kuni 10% selle investeeringuobjekti abikõlblikust maksumusest, millega ettevalmistav töö kaasnes.

•	 Hoone parendamise abikõlblik maksumus kokku ei või olla väiksem kui 3000 eurot ja suurem kui 13 000 eurot.

•	 Meetme määruse § 4 lõikes 3 nimetatud tegevuste (ettevalmistav töö; omanikujärelevalve; toetatava investeeringuobjektiga kaasneva litsentsi, patendi või kasuliku mudeli ostmine; ehitise juurde kuuluva juurdepääsutee ja parkla ehitamine; ehitise juurde kuuluva veevarustus-, kanalisatsiooni- või reoveepuhastussüsteemi ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine, veevarustus- ja kanalisatsioonivõrguga liitumine; ehitise juurde kuuluva elektrisüsteemi ja elektripaigaldise ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine ning elektrivõrguga liitumine; infotehnoloogilise lahenduse ja tarkvara ostmine ja paigaldamine; infotehnoloogia- ja valveseadmete ning toodangu kvaliteeti määravate seadmete ostmine ja paigaldamine; lairibavõrgule juurdepääsuühenduste, nagu liini ja liinirajatiste rajamine) abikõlblikud maksumused kokku võivad olla kuni 30% § 4 lõikes 1 nimetatud tegevuste (ehitise ehitamine ja hoone parendamine; statsionaarse masina ja seadme ostmine ning paigaldamine; rändkaupluse ja selle sisseseade ostmine) abikõlblikust maksumusest.

Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, põhjendatud, selge, üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.

•	Kui põllumajandustootja investeeringuobjekt on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi (edaspidi I lisa bioenergia) tootmisega, siis tuleb kogu toodetud I lisa bioenergia või osa sellest müüa ettevõttest välja. Oluline on see, et investeeringu eesmärgiks on ikkagi põllumajandustootja majandustegevuse mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas, mitte põllumajandusettevõtte põllumajandusliku tulemuslikkuse parandamine. Euroopa Komisjon on oma juhendmaterjalis „Measure 6 fiche „Farm and business development“ (article 19 of Regulation 1305/2013)“ selgelt öelnud, et põllumajanduslikus majapidamises Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi tootmine omatarbeks on toetatav nõukogu määruse nr 1305/2013 artikli 17 alt. Vastava artikli raames on arengukavas ettenähtud meede 4.1 „Investeeringud põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse parandamiseks“, mille raames toetataksegi põllumajandustootja puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi tootmist põllumajanduslikus majapidamises omatarbeks. Vastav demarkatsioon ongi vajalik eristamaks antud määruse raames antavat toetust meetme 4.1 „Investeeringud põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse parandamiseks“ raames antavast toetusest. 
•	Lisaks on mitmekesistamise meetme puhul oluline see, et ükski investeering põllumajandusse ja selle tulemuslikkuse parandamisse ei ole toetatav. Vastavasisuline energia müügi nõue on sätestatud ka toetuse saajale, mille kohaselt peab põllumajandustootjast toetuse saaja tagama, et kui investeeringuobjekt on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi tootmisega, siis kogu toodetud I lisa bioenergia või osa sellest müüakse ettevõttest välja vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

MITTETOETATAVAD KULUD

•	 Abikõlblikud ei ole järgmised kulud:
1)	kulud, mis on seotud liisingulepinguga, nagu liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustusmaksed;
2)	liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole hiljemalt viie aasta möödudes PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest arvates, kuid kõige hiljem 31. detsembril 2023 läinud üle toetuse saajale;
3)	käibemaks juhul, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist käibemaksuseaduse alusel;
4)	maa ja olemasoleva ehitise ostmise või rentimise kulud;
5)	standardtarkvara, arvutustehnika või sidevahendite ostmise kulud. Taotleja võib toetuse abil soetada investeeringuobjektiga seotud spetsiaaltarkvara, kuid mitte standardtarkvara, arvutustehnikat ega sidevahendeid, muuhulgas mobiiltelefoni. Arvutustehnika hõlmab nii laua- kui ka sülearvuteid;
6)	rendi, kütuse-, koolitus-, side- ja veokulud, töötasu, tegevuskulud ning muud üldkulud;
7)	sularahamaksed, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muu kulu;
8)	notaritasu;
9)	õigus- ja raamatupidamisteenuse ning teostatavusuuringu kulud, välja arvatud ehitise projekteerimiseks vajaliku ehitusgeoloogilise ja -geodeetilise tööga seotud kulutused;
10)	tasu taotleja enda, tema töötaja või tema liikme tehtud töö eest. Toetuse taotleja või saaja ei tohi teha allhankeid toetataval objektil;
11)	sõidu- ja veovahendi, sealhulgas veesõiduki ning selle haagise ostmise kulud, välja arvatud rändkaupluse ostmise kulud;
12)	toetatava investeeringuga seotud turundustegevuse kulud;
13)	olmeelektroonika, kontoritarvete ja kontorimööbli ostmise kulud. Olmeelektroonika all peetakse silmas mobiilset väiksemõõtmelist igapäevakasutuses tavalist seadet, millel ei ole olulist rolli teenuse osutamisel. Igapäevaseks ning meelelahutuslikel eesmärkidel kasutav olmeelektroonika (näiteks personaalarvuti, telefon, televiisor jms) ei ole abikõlblik kulu;
14)	kasutatud seadme ja masina ostmise kulud. Toetusega ostetavad seadmed ja masinad peavad olema uued;
15)	trahv, finantskaristus ja kohtumenetluse korral menetluskulud;
16)	keskkonnamõju hindamisega ja detailplaneeringu koostamisega kaasnevad kulud; 
17)	sellise ehitise ehitamise, hoone parendamise või ehitise sisustamiseks statsionaarse põhivara ostmise kulud, mis ei ole vajalikud taotleja majandustegevuse mitmekesistamiseks asjaomasel tegevusalal, sealhulgas kontorihoone ehitamise kulud; 
18)	majutusteenuse osutamiseks uue voodikoha rajamine. Abikõlblikud ei ole kulud, mis on seotud ettevõtte majutavuse suurendamisega. Kui taotleja soovib püstitada uut ehitist, ei tohi selle kasutuseesmärgiks olla majutusteenuse osutamine ehk investeeringu eesmärgiks ei tohi olla uute voodikohtade rajamine. Majutusettevõtetel on lubatud püstitada uusi ehitisi, kuid ehitatavate ehitiste kasutusotsarve ei tohi olla majutamine, vaid peab olema suunatud mingi muu teenuse osutamiseks. Kui taotleja soovib olemasolevat ehitist laiendada või rekonstrueerida või majutust pakkuvat hoonet parendada, siis selle eesmärgiks ei tohi olla uute voodikohtade rajamine. 

NÄIDE: Ettevõttel on majutushoone, kus on 10 voodikohta. Ta soovib sealt hoonest voodikohad ära kaotada ning viia need üle uude hoonesse. Voodikohtade arv ei suurene. See tegevus ei ole määruse kohaselt toetatav, kuna tegemist on siiski uue hoone ehitamisega, kuhu rajatakse majutusteenuse osutamiseks uued voodikohad. 

19)	turismiseaduse § 18 lõigetes 8, 9 ja 11 nimetatud majutusettevõtte ehitamine, parendamine ja sisustamine statsionaarse põhivaraga. Sätestatakse piirangud majutusettevõtete liigi suhtes, millest tulenevalt ei saa toetust taotleda külaliskorteri, kodumajutuse või mõne muu majutusettevõtte, mis ei vasta “Turismiseaduse” § 18 lõikes 1 nimetatud liigi kirjeldusele, ehitamiseks, parendamiseks ega sisustamiseks statsionaarse põhivaraga. Külaliskorteri ja kodumajutuse puhul võib tekkida oht, et taotletava toetusega ehitatakse, parendatakse või sisustatakse füüsilise isiku omandisse kuuluvat objekti isiklikel, mitte ettevõtlusega seonduvatel eesmärkidel. Mõne muu majutusettevõtte, mis ei vasta “Turismiseaduse” § 18 lõikes 1 nimetatud liigi kirjeldusele, ehitamiseks, parendamiseks või sisustamiseks puuduvad seaduses sätestatud nõuded, millede alusel saaks kontrollida toetuse sihipärast kasutamist;
20)	ehitise lammutamise kulud, kui seda ei kajastata hinnapakkumuses ja see ei moodusta osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest. Ehitise lammutamise kulud on lubatavad juhul, kui need on kajastatud investeeringuobjekti hinnapakkumuses ja ehitise lammutamine on osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest;
21)	muud kulud, mis ei ole tegevuse elluviimisega või investeeringuobjektiga otseselt seotud.

NB! Toetusega ostetavad seadmed ja masinad peavad olema uued

Toetuse määr ja suurus

TOETUSE MÄÄR
•	 Toetust antakse kuni 40% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest. Minimaalne toetuse määr on 15% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
TOETUSE SUURUS
•	 Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 150 000 eurot arengukava programmiperioodil kokku (edaspidi programmiperiood).

•	 Ühte kontserni kuuluvad ettevõtjad või konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ettevõtjad ei saa taotleda toetust rohkem kui 150 000 eurot programmiperioodil kokku. Taolise piirangu eesmärk on tagada aus konkurentsikeskkond ning toetuse ühtlasem hajutamine enama arvu erinevate ettevõtjate vahel.

Toetuse maksimaalse suuruse määramisel ei ole kontserni mõiste piiratud Eesti Vabariigi territooriumiga.

Valitsev mõju on võimalus ettevõtja aktsiate või osade omamise kaudu, tehingu või põhikirja alusel või muul viisil otseselt või kaudselt mõjutada teist ettevõtjat, mis võib seisneda õiguses:
1) oluliselt mõjutada teise ettevõtja juhtorganite koosseisu, hääletamist  või otsuseid või
2) kasutada või käsutada teise ettevõtja kogu vara või olulist osa sellest.
Teise ettevõtja üle võivad valitsevat mõju omada üks ettevõtja või mitu ettevõtjat ühiselt, samuti üks või mitu füüsilist isikut ühiselt. 
•	 Toetuse suurus ei tohi koos jooksva majandusaasta ja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abiga ületada 200 000 eurot.

•	 Toetuse andmisel võetakse arvesse Euroopa Komisjoni määruse  nr 1407/2013 artiklis 5 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid:
„Artikkel 5
Kumuleerimine
1.   Käesoleva määruse kohaselt antud vähese tähtsusega abi võib kumuleerida komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 (15) kohaselt antud vähese tähtsusega abiga kuni kõnealuses määruses sätestatud ülemmäärani. Abi võib kumuleerida vähese tähtsusega abi käsitlevate määruste kohaselt antud vähese tähtsusega abiga kuni käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud asjaomase ülemmäärani.
2.   Vähese tähtsusega abi ei või kumuleerida samade abikõlblike kulude või samade riskifinantseerimismeetmete toetuseks antava riigiabiga, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületab abi kõrgeima asjaomase ülemmäära või abisumma, mis on iga juhtumi iseärasusi arvestades kindlaks määratud grupierandi määruse või komisjoni otsusega. Sellist vähese tähtsusega abi, mida ei anta teatavate abikõlblike kulude katteks või mis ei tulene sellistest kuludest, võib kumuleerida muu riigiabiga, mida antakse grupierandi määruse või komisjoni otsuse alusel.“

Kumuleerimisreeglid tähendavad seda, et kui ühele ettevõtjale on antud või antakse vähese tähtsusega abi erinevate komisjoni määruste alusel, tuleb vähese tähtsusega abi vabajäägi arvutamisel arvesse võtta komisjoni kõikide vähese tähtsusega abi määruste alusel antud vähese tähtsusega abi. Vähese tähtsusega abi piirmäär kolme majandusaasta kohta on 200 000 eurot. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavale ettevõtjale võib anda vähese tähtsusega abi kolme järjestikuse aasta jooksul 500 000 eurot tulenevalt komisjoni määrusest (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8‒13). Lisaks määrustele nr 1407/2013 ja 360/2012 on Euroopa Komisjon kehtestanud vähese tähtsusega abi määrused ka põllumajandusliku vähese tähtsusega abi (piirmäär 15 000 eurot) ja kalandusliku vähese tähtsusega abi (piirmäär 30 000 eurot) kohta ehk vastavalt määrus (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17) ja määrus (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.06.2014, lk 45–54). 

Vastavalt meetme määruse § 4 lõikele 4 on määruse alusel antav toetus vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 tähenduses. 

Esiteks ei tohi kumuleerimisreeglite kohaselt toetuse suurus koos jooksva majandusaasta ja taotluse esitamise aastale vahetult eelneva kahe majandusaasta jooksul komisjoni määruse nr 1407/2013,  komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013 (põllumajanduslik vähese tähtsusega abi)  ja komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 (kalanduslik vähese tähtsusega abi) kohaselt antud vähese tähtsusega abiga ületada 200 000 eurot. Näiteks kui ettevõtja on saanud määruse nr 1407/2013 alusel vähese tähtsusega abi 200 000 eurot, ei saa talle enam anda põllumajanduslikku ega kalanduslikku vähese tähtsusega abi.

Teiseks, ettevõtjatele, kes osutavad ka üldist majandushuvi pakkuvat teenust, jooksva majandusaasta ja taotluse esitamise aastale vahetult eelneva kahe majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi ei tohi koos taotletava toetuse ja komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 kohaselt antava abiga ületada sama määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud vähese tähtsusega abi ülemmäära 500 000 eurot. 

Komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 artikli 2 lõike 7 kohaselt võib määruse kohast vähese tähtsusega abi kumuleerida muu vähese tähtsusega abi määruse kohase abiga kuni ülemmäärani 500 000 eurot. See tähendab, et abi andja peab komisjoni määruse (EÜ) nr 1407/2013 kohase vähese tähtsusega abi (200 000 eurot) andmisel kontrollima lisaks 200 000 euro piirmäärale ka seda, kas abi taotleja ei ole saanud vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 alusel. Näiteks kui taotleja on viimase kolme majandusaasta jooksul saanud komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 alusel abi 500 000 eurot, siis talle komisjoni määruse (EÜ) nr 1407/2013 alusel enam vähese tähtsusega abi anda ei saa. 

Seega vähese tähtsusega abi andmiseks peab PRIA kontrollima ka seda, et kas taotlejale on antud ka vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EÜ) nr 360/2012 tähenduses.

Ettevõtjatele määratud vähese tähtsusega abi suurust saab kontrollida riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrist, mis asub Rahandusministeeriumi koduleheküljel http://www.fin.ee/riigiabi. 

•	 Vähese tähtsusega abi suuruse arvestamisel loetakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel seotud komisjoni määruse 1407/2013 artikli 2 lõike 2 kohaselt. Selle põhjal hõlmab „üks ettevõtja“ kõik ettevõtted, mille vahel on vähemalt üks järgmistest suhetest: 
1) ettevõte omab teises ettevõttes aktsionäride või osanike häälteenamust; 
2) ettevõttel on õigus ametisse määrata või ametist vabastada enamikku teise ettevõtte haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest; 
3) ettevõttel on õigus rakendada teise ettevõtte suhtes valitsevat mõju vastavalt teise ettevõttega sõlmitud lepingule või selle asutamislepingule või põhikirjale; 
4) ettevõte, mis on teise ettevõtte aktsionär või osanik, kontrollib vastavalt kokkuleppele teiste aktsionäride või osanikega üksi sellise ettevõtte aktsionäride või osanike häälteenamust. 
Üheks ettevõtjaks peetakse ka ettevõtteid, mis on eelnimetatud punktides 1–4 kirjeldatud suhtes ühe või enama muu ettevõtte kaudu.
Erinevalt maksimaalse toetuse suuruse määramisest on vähese tähtsusega abi maksimaalse toetuse suuruse määramise korral kontserni mõiste piiratud Eesti Vabariigi territooriumiga. Vähese tähtsusega abi maksimaalse määra väljaselgitamisel vaadeldakse ettevõtete seoseid riigipõhiselt.

NÄIDE: Kui emaettevõte (A) asub välismaal (nt Norra) ning tal on kaks tütarettevõtet Eestis (B ja C), siis neid tütarettevõtteid ei pea lugema üheks ettevõtteks vähese tähtsusega abi toetuse summa määramisel. B-le ja C-le võib kummalegi määrata 200 000 eurot vähese tähtsusega abi. Juhul kui emaettevõttel (A, mis asub Norras) on loodud Eestisse mingi valdusfirma (D), mis kontrollib (läbi enamusosaluse) ettevõtteid B ja C, siis tuleb D, B ja C lugeda ikkagi üheks ettevõtteks, sest kõik asuvad Eestis. 

Andmed taotleja kontserni liikmete ja taotleja üle lepingu või muul alusel valitsevat mõju omava ettevõtte kohta tuleb toetuse taotlejal märkida taotluse osaks olevale avaldusele.

Nõuded hinnapakkumuse kohta
•	 Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutuvad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi hinnapakkumus).

•	Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse.

•	 Kui taotleja taotleb toetust patendi, kasuliku mudeli või litsentsi ostmiseks, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse.

•	Investeeringuobjekti hinnapakkumus peab olema iga tegevuse ja investeeringuobjekti kohta eraldi. Selguse huvides peab investeeringuobjekti hinnapakkumusel iga tegevuse ja investeeringuobjekti hind olema eraldi välja toodud. Kulude eraldi väljatoomise eesmärgiks on tagada nende kontrollitavus, et vältida võimalikku kulude paisutamist ning ebamõistlikkust.

•	 Hinnapakkumus peab sisaldama taotleja nime, pakkuja nime, pakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise päeva, hinnapakkumuse kehtivusaega, kavandatava investeeringuobjekti või tegevuse käibemaksuta maksumust.

•	 Ehitise ehitamise ja hoone parendamise puhul peab saadud hinnapakkumine sisaldama lisaks eelmises punktis nimetatud andmetele ehitise kohta järgmiseid andmeid:
1) ehitise nimetus;
2) ehitise ehitisregistri kood;
3) selle katastriüksuse katastritunnus, millel ehitis paikneb või millele kavandatakse see ehitada; 
4) hinnapakkuja majandustegevuse registrisse kandmise number; 
5) ehitise kulud vastavalt PRIA vormil toodule. 

Ehitise ehitamise ja hoone parendamise hinnapakkumuse tegemisel tuleb aluseks võtta PRIA poolt koostatav hinnapakkumuse vorm, kus on täpselt sätestatud vajalikud andmed ehitise kohta ning investeeringuobjekti ehitamise eelarve kululiigid. Määrus sisaldab ainult minimaalseid nõutavaid andmeid.

•	 Väljavalitud tegevuse või investeeringuobjekti hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga.

•	Väljavalitud hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud ning juhul kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab selle kohta esitama põhjenduse.

•	 Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.

•	 Hinnapakkuja ega hinnapakkuja osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkuja juhatusse või nõukokku. 

nõuded taotluse osaks olevale avaldusele ja dokumentidele

Toetuse taotlemiseks tuleb täita tuleb PRIA poolt koostatud toetuse saamiseks esitatav avaldus, hinnapakkumuste võrdlustabel ja ehitustegevuse eelarve vorm. Äriplaani käesoleval programmiperioodil ei nõuta.

Avalduse allkirjastab taotleja või tema esindusõigust omav isik elektrooniliselt esitatava taotluse puhul digitaalallkirjaga või paberil esitatava taotluse puhul omakäeliselt.

Taotleja esitab PRIAle koos avaldusega järgmised dokumendid:

1) raamatupidamise seaduse kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust pidava FIE puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud vähemalt kahe majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri;
2) raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste loetelu, milles näidatakse ära kreeditori nimi ja kohustuse saldo;
3) vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakirjad, kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, või vähemalt ühe pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri, kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot;
4) kui taotleja ei ole saanud nõutud arvu investeeringuobjekti hinnapakkumusi, lisatakse taotlusele sellekohane põhjendus, mis sisaldab pakkuja nime, investeeringuobjekti täpset nimetust ja olulisimaid näitajaid investeeringuobjekti valimisel;
5) hinnapakkumuste võrdlustabel, kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot ja võetakse vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused;
6) ehitustegevuse eelarve, kui toetust taotletakse ehitise ehitamise ja hoone parendamise kohta
7) ehitustegevuse puhul väljavõte ehitusprojekti joonistest koos ehitusprojekti seletuskirjaga juhul, kui need on nõutavad ehitusseaduses sätestatud tingimustel ja korras. 
8) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et ehitis, mida ehitatakse või hoone, mida parendatakse, ja selle alune maa kuuluvad taotleja omandisse või on sellele maale taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
9) kaasomaniku või teise hoonestaja kirjalik nõusolek investeeringu tegemise kohta, kui kavandatav investeeringuobjekt ja selle alune maa asuvad kaasomandis oleval maal või maal, millele on seatud hoonestusõigus mitme isiku kasuks;
10) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et statsionaarse masina ja seadme ostmise korral kuulub ehitis, kuhu investeeringuobjekt paigaldatakse, ja selle alune maa taotleja omandisse või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus või kasutusvaldus või on sõlmitud ehitise kasutamiseks kirjalik rendileping vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
11) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et rändkaupluse sisseseade ostmise korral on rändkauplus taotleja omandis;
12) juurdepääsutee ehitamise korral kohaliku omavalitsuse kinnitus, et investeeringuobjekt on taotleja omandisse kuuluv eratee teeseaduse § 52 tähenduses või on taotleja kasuks seatud reaalservituut;
13) litsentsi ostmise korral ärakiri taotleja ja patendiomaniku või kasuliku mudeli omaniku vahel sõlmitud eellepingust või litsentsilepingust. See peab sisaldama sisaldab müüja ja ostja kontaktandmeid, patendi või kasuliku mudeli registreeringu numbrit, leiutise nimetust, nimetatud lepingust tuleneva kasutusõiguse ulatust, litsentsi kehtivusaega ja tehingu maksumust;
14) patendi või kasuliku mudeli ostmise korral ärakiri taotleja ja patendiomaniku või kasuliku mudeli omaniku vahel sõlmitud eellepingust või patendi või kasuliku mudeli üleminekut tõendavast dokumendist, mis sisaldab müüja ja ostja kontaktandmeid, patendi või kasuliku mudeli registreeringu numbrit, leiutise nimetust, patendi või kasuliku mudeli kehtivusaega ja tehingu maksumust;
15) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et määruse § 4 lõike 3 punktis 4 nimetatud juurdepääsutee ja selle juurde kuuluv parkla on juurdepääs määruse § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud investeeringuobjektile;
16) ärakiri arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö või teenuse, kui taotleja taotleb toetust ka ettevalmistava töö kohta;
17) punktis 16 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava arvelduskonto väljavõte, maksekorralduse ärakiri või väljatrükk, kui ettevalmistava töö eest on tasutud enne taotluse esitamist.

Taotluse esitamine 

Toetust saab taotleda PRIA väljakuulutatud taotlusvooru perioodil. Taotlusvoorude ajad ja taotluste esitamise võimalused kuulutab PRIA välja Ametlike Teadaannete ning oma kodulehe vahendusel. 

Taotluse esitamise ajaks peavad kõik nõutavad dokumendid olema olemas ja õigesti täidetud. Kui teil ei õnnestu taotluse esitamise ajaks kõiki vajalikke dokumente kokku saada, siis soovitame planeerida taotluse esitamise järgmisse taotlusvooru.

Paberil täidetud taotlused palume saata posti teel PRIA keskuse aadressil Narva mnt 3, Tartu 51009.

Elektrooniliselt esitatavad digitaalselt allkirjastatult taotlused palume esitada e-posti aadressil info@pria.ee.

Kui  esitate või olete esitanud taotluse posti teel, tuleb vormikohane avaldus, ja kui asjakohane, siis ka ehitustegevuse hinnapakkumused ja ehitustegevuse eelarve esitada PRIA-le samaaegselt ka elektrooniliselt Microsoft Excel-i tarkvaraga töödeldavas vormingus e-posti aadressil andmed@pria.ee﻿.

Avalduse täitmiseks tuleb avaldus ja teised toetuse taotlemiseks vajalikud  vormid  salvestada oma arvutisse. Avalduse täitmisel abiks olevad selgitavad tekstid asuvad avalduse vormil täidetavate tabelite kõrval selgituste lehel.  Tabelite andmevälja pealkirjal klikkides viivad otselingid teid vastava välja selgituse reale ja tagasi, klikkides uuesti abiteksti tabeli väljal. Samuti on ehituse jaoks täidetavate vormide kasutusjuhend vastava vormi kõrval asuval töölehel.

Kui taotlete PRIA kaudu toetust esmakordselt, on teil eelnevalt vaja registreeruda PRIA kliendiks. Selleks palume täita ja esitada „Avaldus andmete kandmiseks põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse." Avalduse ja selgitava teksti leiate PRIA kodulehelt http://www.pria.ee/et/Registrid/Toetuste_register. Andmete registrisse kandmise avalduse palume   esitada enne toetuse taotluse esitamist.

Juhime tähelepanu, et kui esitate PRIAsse taotluse, mis ei ole nõuetekohane või ei sisalda kõiki vajalikke dokumente, siis on teil võimalus puudused kõrvaldada taotluste vastuvõtuperioodi jooksul. Kui taotluste vastuvõtuperioodi kestel taotluses olevaid puudusi ei kõrvaldata, võib PRIA jätta taotluse läbi vaatamata (seda ei hakata sisuliselt menetlema).

Enne dokumentide esitamist kontrolli üle, et kõigil dokumentidel oleksid õiged kuupäevad ja allkirjad ning et dokumendid oleksid esitamise hetkel kehtivad ning investeeringuobjekti  nimetus ja summa oleks kõikides nõutavates dokumentides sama.

Jälgi, et kõigil esitatud dokumentidel oleksid kirjas ettevõtte õiged registreerimisnumbrid, äriühingu esindajate isikukoodid jm. Samuti jälgi, et samad numbrid ühtiksid avalduses, hinnapakkumistes ja hinnavõrdlustabelis kirjas olevate numbritega. 
taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
•	 PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses (ELÜPS), arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
•	 PRIA esitab Maksu- ja Tolliametile (edaspidi MTA) pärast taotluse esitamise tähtaja viimast päeva FIEst taotlejate nimekirja nende tuludeklaratsiooni vormi E andmete saamiseks. MTA edastab PRIA-le nende FIEde taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe aasta tuludeklaratsioonide vormi E andmed.
•	 Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarvet üle 20 protsendi, kontrollib PRIA taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust määruses sätestatud nõuetele pärast taotluste hindamist. Nõuetele vastavust kontrollitakse üksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.
•	 ELÜPSi § 79 lõike 4 seletuskirja kohaselt tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus ka siis, kui taotleja, taotlus või toetatav tegevus ei vasta vähemalt ühele nõudele, mis on esitatud taotlejale, taotlusele või toetatavale tegevusele; või kui nõuetele vastavat taotlust ei rahuldata põhjusel, et ei kuulu rahuldamisele hindamiskriteeriumide alusel; või kui taotluses on esitatud andmed ei ole õiged või taotleja mõjutab taotluse menetlemist pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil. 
•	Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 60 kohaselt ei tohi anda toetusi isikutele, kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad on toetuse saamiseks vajalikud tingimused tekitanud kunstlikult, vastupidiselt toetuste andmise aluseks olevate õigusaktide eesmärkidele. 
•	PRIA-l on vajaduse korral õigus kontrollida taotluses esitatud andmete õigsust ja dokumente taotleja juures kohapeal ning tema ettevõttes (sh hoones, kinnisasjal). PRIAl on õigus kaasata ka eksperte, et hindamisel oleks võimalik kahtluse korral küsida asjatundjalt täiendavat informatsiooni ning hinnangut toetusraha sihipärase kasutamise osas. Kui taotluses esinevad puudused ja muud ilmsed ebatäpsused, määrab PRIA haldusmenetluse seaduse kohaselt tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui puudus kõrvaldatakse määratud tähtajaks, loetakse taotlus tähtaegselt esitatuks. Kui puudust ei kõrvaldata tähtajaks, võib PRIA jätta taotluse läbi vaatamata. 
•	 Haldusmenetluse seaduse § 15 lõike 1 kohaselt on haldusorgan (PRIA) kohustatud talle esitatud taotluse vastu võtma sõltumata selle puudustest, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Haldusmenetluse seaduse § 15 lõike 2 kohaselt määrab haldusorgan puuduste kõrvaldamise tähtaja kui taotluses ei ole esitatud nõutud andmeid või dokumente või kui taotluses on muid puudusi. Taotluse läbivaatamata jätmise alused on sätestatud haldusmenetluse seaduse § 14 lõikes 6.
•	 PRIA kontrollib, kas kõik omavahel võrreldavad andmed on samased, kõik võrreldavad andmed, sh analüüsitavad finantsmajanduslikud andmed ja nende omavahelised seosed, seda samasust kinnitavad ja kas on täidetud kõik määruses sätestatud nõuded.

Taotluse hindamine

•	 PRIA hindab põllumajandustootjate esitatud taotlusi määruse lisa punktides 1–9 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel. 
•	Mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevate mikroettevõtjate esitatud taotlusi hindab PRIA lisa punktides 1–7 ja 9 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel.
•	 PRIA moodustab hindamistulemuste põhjal taotluste paremusjärjestuse põllumajandustootjate ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevate mikroettevõtjate kohta eraldi. 
•	Taotlusvooruks ettenähtud rahalised vahendid jaotatakse põllumajandustootjate ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevate mikroettevõtjate vahel kaheks. Taotlusvooruks ettenähtud rahalised vahendid määrab minister iga-aastaselt oma käskkirjaga.
•	Taotluste paremusjärjestuse koostamisel loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
•	 Võrdsete hindepunktide summadega taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem. Võrdsete taotletava toetuse summadega taotluste puhul eelistatakse selle taotleja taotlust, kelle taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu oli väiksem.
•	 Hindamiskriteeriumid on jaotatud kriteeriumite mõju alusel kolme valdkonda: sotsiaalmajanduslik valdkond (kriteeriumid 1–3), keskkond (kriteeriumid 4 ja 5) ja majandus (6–9). 
•	Sotsiaalmajanduslikku valdkonda puudutavate hindamiskriteeriumite eest on võimalik maksimaalselt kokku saada 28 punkti. Keskkonda käsitletavate kriteeriumite eest on kokku võimalik maksimaalselt saada 6 hindepunkti. Majandusega seotud kriteeriumite eest on põllumajandustootjatel maksimaalselt võimalik saada 29 hindepunkti ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevatel mikroettevõtjatel 26 hindepunkti. 
•	Põllumajandustootjatel on kokku võimalik maksimaalselt saada 63 hindepunkti ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevatel mikroettevõtjatel on kokku võimalik maksimaalselt saada 60 hindepunkti.  

Vastavalt määruse § 15 lõikele 4 peab taotluse rahuldamiseks minimaalne hindepunktide summa moodustama vähemalt 25% maksimaalsest hindepunktide summast. Põllumajandustootja puhul on taotluse rahuldamiseks minimaalne hindepunktide summa 16 ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegeleval mikroettevõtjal 15. 

SOTSIAALMAJANDUSLIKUD HINDAMISKRITEERIUMID

•	1 kriteeriumi „Keskustest eemalejäävad ja vähese võimekusega piirkondades tehtavad investeeringud“ alusel annab PRIA taotlejale hindepunkte selle alusel, missuguses piirkonnas  hakkab paiknema või paikneb taotleja toetuse abil kavandatav investeeringuobjekt. Eelistatakse keskustest eemalejäävad ja madala võimekusega piirkondades elluviidavad investeeringud. 

Kui investeering viiakse ellu 1 klastris loetletud piirkondades, siis on võimalik saada: 
2 hindepunkti. 
Klaster 1 – maalised tugevad vallad, kus on suur nii seotus linnalise keskusega kui ka põllumajanduse osatähtsus. Esimesse klastrisse kuulub 34 kohaliku omavalitsuse üksust: Ambla vald, Aseri vald, Haaslava vald, Halinga vald, Haljala vald, Juuru vald, Jõgeva vald, Järva-Jaani vald, Kadrina vald, Kareda vald, Koeru vald, Kohtla vald, Konguta vald, Lihula vald, Luunja vald, Nõo vald, Puhja vald, Põltsamaa vald, Põlva vald, Rakvere vald, Rannu vald, Rapla vald, Roosna-Alliku vald, Rõngu vald, Sõmeru vald, Tabivere vald, Tamsalu vald, Tapa vald, Tartu vald, Tähtvere vald, Türi vald, Viljandi vald, Vinni vald, Väike-Maarja vald.

Kui investeering viiakse ellu 2 klastris loetletud piirkondades, siis on võimalik saad: 
5 hindepunkti. 
Klaster 2 – maalised vallad, kus väikese asustustihedusega kaasneb põllumajanduse suur osatähtsus ning suhteliselt madalad sissetulekud. Teise klastrisse kuulub 51 valda: Abja vald, Ahja vald, Alatskivi vald, Albu vald, Antsla vald, Are vald, Halliste vald, Hanila vald, Helme vald, Hummuli vald, Imavere vald, Kanepi vald, Karula vald, Koigi vald, Kolga-Jaani vald, Koonga vald, Kullamaa vald, Kõo vald, Laekvere vald, Laheda vald, Lasva vald, Martna vald, Meremäe vald, Mooste vald, Mõniste vald, Mäksa vald, Pajusi vald, Pala vald, Palamuse vald, Palupera vald, Puka vald, Puurmani vald, Põdrala vald, Pöide vald, Rakke vald, Räpina vald, Saare vald, Sangaste vald, Sõmerpalu vald, Tarvastu vald, Tori vald, Torma vald, Tõlliste vald, Urvaste vald, Valgjärve vald, Varstu vald, Vastse-Kuuste vald, Vigala vald, Võnnu vald, Vändra vald, Õru vald.

Kui investeering viiakse ellu 3 klastris loetletud piirkondades, siis on võimalik saad: 
3 hindepunkti. 
Klaster 3 – pigem linnalisemad omavalitsused, kus maamajandusel ja põllumaal on väiksem osatähtsus. Kolmandasse klastrisse kuulub 42 kohaliku omavalitsuse üksust: Aegviidu vald, Anija vald, Audru vald, Iisaku vald, Illuka vald, Kaiu vald, Kambja vald, Kehtna vald, Kernu vald, Kose vald, Kuusalu vald, Kõlleste vald, Laeva vald, Lääne-Nigula vald, Lüganuse vald, Mustvee linn, Mõisaküla linn, Mäetaguse vald, Märjamaa vald, Nissi vald, Noarootsi vald, Nõva vald, Padise vald, Paide vald, Paikuse vald, Karksi vald, Otepää vald, Raikküla vald, Ridala vald, Rägavere vald, Saarde vald, Sauga vald, Sonda vald, Suure-Jaani vald, Toila vald, Tahkuranna vald, Vaivara vald, Vara vald, Vihula vald, Viru-Nigula vald, Võru vald, Väätsa vald.

Kui investeering viiakse ellu 4 klastris loetletud piirkondades, siis on võimalik saad: 
6 hindepunkti. 
Klaster 4 – maalised nõrgad omavalitsused, kus maaline eluviis on väikese tähtsusega ja surve all, sest põllumajanduse suure osatähtsusega kaasneb madal asukohaindeks ja suhteliselt madalam sissetulekute tase. Neljandasse klastrisse kuulub 28 kohaliku omavalitsuse üksust: Alajõe vald, Avinurme vald, Haanja vald, Häädemeeste vald, Kallaste linn, Kihelkonna vald, Kõpu vald, Käru vald, Leisi vald, Lohusuu vald, Meeksi vald, Mikitamäe vald, Misso vald, Mustjala vald, Orava vald, Peipsiääre vald, Piirissaare vald, Kasepää vald, Rõuge vald, Surju vald, Taheva vald, Torgu vald, Tudulinna vald, Tõstamaa vald, Varbla vald, Vastseliina vald, Veriora vald, Värska vald.

Kui investeering viiakse ellu 5 klastris loetletud piirkondades, siis on võimalik saad: 
4 hindepunkti. 
Klaster 5 – maalised omavalitsused saartel, mis asuvad keskustest kaugemal ning mida iseloomustab suhteliselt madal sissetulekute tase. Viiendasse klastrisse kuulub 16 kohaliku omavalitsuse üksust: Emmaste vald, Hiiu vald, Kihnu vald, Käina vald, Laimjala vald, Lääne-Saare vald, Muhu vald, Orissaare vald, Pihtla vald, Pühalepa vald, Ruhnu vald, Salme vald, Valjala vald, Vormsi vald.

Kui investeering viiakse ellu 6 klastris loetletud piirkondades, siis on võimalik saad: 
1 hindepunkti. 
Klaster 6 – pigem linnalised omavalitsused, kus asustuspildi linnalisust mõjutab enamasti suure keskuse olemasolu ning põllumajanduse suhteliselt väike osatähtsus. Kuuendasse klastrisse kuulub 17 kohaliku omavalitsuse üksust: Jõelähtme vald, Jõhvi vald, Järvakandi vald, Keila vald, Kohila vald, Kohtla-Nõmme vald, Kunda linn, Loksa linn, Narva-Jõesuu linn, Paldiski linn, Raasiku vald, Tootsi vald, Tõrva linn, Vasalemma vald, Võhma linn, Vändra vald (alev), Ülenurme vald.

Lisaks antakse punkte investeeringuobjekti saarel paiknemise eest. Kui investeeringuobjekt viiakse ellu suursaarel, siis on võimalik saada 1 lisapunkt. Kui aga investeeringuobjekt asub püsiasustusega väikesaarel, siis on võimalik saada 2 lisapunkti. Püsiasustusega väikesaarte seaduse kohaselt on suursaared Saaremaa, Hiiumaa ja Muhu ning püsiasustusega väikesaared Abruka, Kihnu, Kessulaid, Kõinastu, Manija, Osmussaar, Piirissaar, Prangli, Ruhnu, Vilsandi ja Vormsi.

NB! Kokku on võimalik esimese hindamiskriteeriumi eest saada maksimaalselt 8 punkti. 

Piirkondlik jaotus klastritesse on valminud koostöös Eesti Maaülikooliga. Piirkondade liigitamisel erinevate tüüpide järgi kasutati klasteranalüüsi. Klastrite arvu leidmiseks kasutati esmalt hierarhilist meetodit (Wardi meetodi). Edasises analüüsis kasutati k-keskmiste meetodit, mis on sobivam suure andmestiku korral. Sisendina kasutatavad andmed on normaliseeritud, et vältida suuremat absoluutset väärtust omavate andmete liigset mõju. Kõigist andmetest on lahutatud keskväärtus ning jagatud standardhälbega. Tulemuseks on saadud jaotus, mille keskväärtus on null ja standardhälve üks.

Tüpoloogia loomisel kasutati sisendina asukohaindeksit, rahvaarvu, asustustihedust, paljukorteriliste elamute osatähtsust, primaarsektori ettevõtete osatähtsust, põllumaa osatähtsust ja palgatöötajate keskmist brutotulu.  Järgnevalt on esitatud kasutatud valimi korral kujunenud tüpoloogia. Valim koosneb 215 asustusüksusest. Valimisse kuuluivad kõik Eesti vallad ja linnad.

Tabel . Tüpoloogia algandmete iseloomustus valimile koos kõigi valdade ja linnadega (N=215)

Statistikud	N	Keskmine	Min	Max	Standard-hälve	
Asukohaindeks	215	103	31	202	28	
Rahvaarv, 1. jaanuar 2014	215	6120	65	411063	29089	
Asustustihedus, in/km2	215	144,3	1,7	2597,2	373,9	
Paljukorteriliste elamute osatähtsus, 2011	215	0,39	0,00	1,00	0,21	
Põllumajanduse, metsamajanduse ja kalapüügi osatähtsus statistilisse profiili kuuluvatest ettevõtetest, 2013	215	0,37	0,01	0,83	0,21	
Põllumaa osatähtsus asustusüksuse pindalas, %	215	0,19	0,00	0,52	0,13	
Palgatöötaja kuukeskmine brutotulu, eurot, 2013	215	820	633	1293	97	

Asukohaindeks on näitaja, mis mõõdab omavalitsusüksuse kaugust kindlast hulgast mõjukatest linnalistest keskustest, mida on kaalutud nende rahvaarvuga ning mis on välja arvutatud maa-ametis (Suvi 2001). Mida suurem on indeksi väärtus, seda ligemal mõjukatele keskustele üksus paikneb ja vastupidi, mida väiksem on indeksi väärtus, seda ääremaalisema üksusega on tegemist. Suurem väärtus viitab seega linnaliste tegevuste võimalikule suuremale mõjule.

Linnalisuse iseloomustamiseks on kasutatud kolme indikaatorit: rahvaarv, asustustihedus ja paljukorteriliste elamute osatähtsus. Rahvaarv arvestab rännet ning iseloomustab kohaliku omavalitsuse üksuse suurust aastakeskmise rahvaarvu järgi. Suurem väärtus, sarnaselt enam levinud tüpoloogiatega, viitab pigem linnalisusele. Asustustihedus, mõõdetuna elanike arvuga ruutkilomeetril, näitab samuti linnalisust ning on kasutuses enam levinud tüpoloogiates. Suurem asustustihedus iseloomustab asustuse linnalisust. 

Paljukorteriliste elamute osatähtsus 2011. aastal näitab tavaeluruumide arvu kortermajades suhtena tavaeluruumide arvu eluasemega hoonete koguhulgast ning suurem väärtus iseloomustab asustuse linnalisust.

Kõige traditsioonilisema maamajandusliku tegevusena, iseloomustamaks maalisust, on kasutatud põllumajanduse, metsamajanduse ja kalapüügiga tegelevate ettevõtete osatähtsust statistilisse profiili kuuluvates ettevõtetes ning põllumaa osatähtsust asustusüksuse pindalas. Suurem primaarsektori ettevõtete osatähtsus viitab traditsiooniliste maamajanduslike tegevuste suuremale olulisusele majandustegevuses, samuti suhteliselt väiksemate majandusüksuste olemasolule, mis tagavad laiaulatuslikuma hõivatuse selles sektoris. Põllumaana on käesoleva analüüsi tähenduses toetusõigusliku maa osatähtsust kogu asustusüksuse pindalast. Põllumaa osatähtsus näitab kirjeldatud pinna osatähtsust asustusüksuse kogupindalas. Põllumaa suurem osatähtsus viitab põllumaa kui tootmissisendi olemasolule ning suurema maalisuse võimalusele. Samuti iseloomustab see näitaja asustuspildi maalisust.

Iseloomustamaks piirkondi, mis vaatamata maalisusele võivad sellegipoolest osutuda surve all olevaiks, on täiendava näitajana kasutatud palgatöötaja kuukeskmist brutotulu. Lähtuvalt sissetulekute jaotusest majandustegevuse sektorite lõikes, saab väita, et mitmekesistatud majandustegevusega ning linnadesse koondunud majandustegevusega kaasnevad kõrgemad sissetulekud. Seega kõrgem väärtus viitab kas tugevale maalisusele tüüpilistes maalistes piirkondades või pigem linnalisusele piirkondades, kus asukohaindeks on kõrge ning traditsiooniliste maamajanduslike tegevuste osatähtsus madal.

Hierarhilisest klasteranalüüsist selgus, et sobivaks arvuks kujunes kaheksa klastrit. Analüüsitud kaheksast klastrist osutusid kolm linnaliseks ja viis maaliseks. Lähtudes arengukava maapiirkonna definitsioonist, kus teatud omavalitsusüksused ei kuulu maapiirkonda, moodustati kolmest linnalisest klastrist üks klaster.

•	2 kriteeriumi „Taotleja, kes ei ole saanud ettevõtluse mitmekesistamiseks mittepõllumajanduslikku investeeringutoetust“ alusel eelistatakse taotlejat, kes ei ole saanud ettevõtluse mitmekesistamiseks mittepõllumajanduslikku investeeringutoetust. Kui taotleja ei ole saanud investeeringutoetust MAK 2007–2013 meetme 3.1 „Majandustegevuse mitmekesistamine maapiirkonnas” ja meetme 1.5 „Metsade majandusliku väärtuse parandamine ja metsandussaadustele lisandväärtuse andmine“ alategevuse „Metsandussaaduste lisandväärtuse andmine“ või käesoleva meetme raames, siis on tal võimalik saada 8 hindepunkti.

•	3 kriteeriumi „Taotleja, kelle kavandatav investeeringuobjekt avaldab mõju piirkonna tööhõivele“ alusel eelistatakse taotlejat, kelle kavandatav investeeringuobjekt avaldab mõju piirkonna tööhõivele. Kui investeeringu tulemusel luuakse tegevuste raames juurde üks uus täistööajaga töökoht, siis saab 4 hindepunkti. Kui investeeringu tulemusel luuakse tegevuste raames juurde kaks uut täistööajaga töökohta, siis saab 8 hindepunkti. Kui investeeringu tulemusel luuakse tegevuste raames juurde kolm või rohkem uut täistööajaga töökohta, siis saab  12 hindepunkti. 

Tulenevalt töölepinguseaduse §-st 43 on täistööaeg see, kui töötaja töötab 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Eeldatakse, et töötaja töötab 8 tundi päevas.

NB! Vastavalt eelnõu § 16 lõike 3 punktile 9 peab toetuse saaja hiljemalt kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest looma tegevuse elluviimise asukohta taotluses esitatud arvu uusi täistööajaga töökohti ja sõlminud tulumaksuseaduse § 48 lõikes 3 nimetatud töötajaga asjakohased lepingud ning tagama, et nimetatud nõuded oleksid täidetud vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

KESKONDLIKUD HINDAMISKRITEERIUMID

•	4 kriteeriumi „Bioenergia tootmine“ alusel eelistatakse investeeringuid, mis on seotud  bioenergia tootmisega. Kui kogu investeeringust vähemalt 50% moodustab investeering bioenergia tootmisesse, siis saab 4 hindepunkti. Bioenergia tootmisesse tehtud investeeringu all mõeldakse otseselt taastuvenergia tootmiseks tehtud investeeringut ehk siis investeeringut bioenergia tootmiseks vajalikesse ehitiste ehitamisse ning statsionaarsete masinate ja seadmete ostmisesse. Bioenergia tootmiseks tehtud investeeringu hulka võib ehitustegevuse korral lugeda kõik ehitise ehitamisega seotud kulud (kanalisatsioon, veevärk, infotehnoloogilised lahendused ja seadmed ning elektrisüsteem), kui nimetatud kulud on ühe ja sama ehitusprojekti osaks. Bioenergia tootmiseks tehtava investeeringu osaks loetakse ka need toetatava tegevusega kaasnevad kulud, mis tehakse ehitises.
Määruse raames mõeldakse bioenergia all biomassist toodetud elektrit, soojust, vedelkütust või gaasi. Määruses kasutatakse ka mõistet I lisa bioenergia, mis on määruse mõistes tegelikult üks osa bioenergiast. I lisa bioenergia puhul on mõeldud seda, et elekter, soojus, vedelkütus või gaas toodetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest (nimetatud tooted on üks osa biomassist). Selline bioenergia detailsem eristus tuleneb vajadusest eristada arengukava meetme 4.1 „Investeeringud põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse parandamiseks“ raames antavat toetust Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi tootmiseks käesoleva määruse raames antavast toetusest samale tegevusele, aga väljas poole põllumajandust. Põllumajandustootjast toetuse saaja tagama, et kui investeeringuobjekt on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi tootmisega, siis kogu toodetud I lisa bioenergia või osa sellest müüakse ettevõttest välja vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

•	5 kriteeriumi „Päikese-, vee- ja tuuleenergial põhinev energia tootmine“ alusel eelistatakse investeeringuid, mis on seotud  nimetatud energia tootmisega. Kui kogu investeeringust vähemalt 10% moodustab investeering päikese-, vee- või tuuleenergia tootmiseks, siis saab 2 hindepunkti. Taastuvenergia tootmisesse tehtud investeeringu all mõeldakse otseselt taastuvenergia tootmiseks tehtud investeeringut ehk siis investeeringut taastuvenergia tootmiseks vajalikesse ehitiste ehitamisse ning statsionaarsete masinate ja seadmete ostmisesse. Taastuvenergia tootmiseks tehtud investeeringu hulka võib ehitustegevuse korral lugeda kõik ehitise ehitamisega seotud kulud (kanalisatsioon, veevärk, infotehnoloogilised lahendused ja seadmed ning elektrisüsteem), kui nimetatud kulud on ühe ja sama ehitusprojekti osaks. Taastuvenergia tootmiseks tehtava investeeringu osaks loetakse ka need toetatava tegevusega kaasnevad kulud, mis tehakse ehitises. Päikese-, vee- ja tuuleenergial põhineva energia tootmisel ei ole ühelegi toetuse sihtgrupile seatud energia müügi nõuet – toodetud energiat võib kasutada nii omatarbeks kui ka võib toota müügiks. Kuid põllumajandustootjate puhul on oluline see, et tegemist ei oleks investeeringuga põllumajandustootmise tulemuslikkuse parandamisse.

MAJANDUSLIKUD HINDAMISKRITEERIUMID

•	 6 kriteeriumi „Taotleja, kelle investeeringu maksumuse ja müügitulu suhe tagab toetuse ergutava mõju“ alusel eelistatakse ettevõtjaid, kelle investeeringu maksumuse ja müügitulu suhe ei ole liiga suur või väike, et tagada toetuse ergutav mõju. Maksimaalselt on võimalik saada 10 punkti. Suhte arvutamisel võetakse aluseks kogu investeering ja taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu. Kogu investeeringu all mõeldakse nii abikõlblikke kui ka mitteabikõlblikke kulusid.

Kogu investeering moodustab 25–50% ettevõtja toetuse taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulust	4	
Kogu investeering moodustab 51–100% ettevõtja toetuse taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulust	6	
Kogu investeering moodustab 101–150% ettevõtja toetuse taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulust	8	
Kogu investeering moodustab 151–200% ettevõtja toetuse taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulust	10	
Kogu investeering moodustab 201–250% ettevõtja toetuse taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulust	8	
Kogu investeering moodustab 251–300% ettevõtja toetuse taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulust	6	
Kogu investeering moodustab 301–350% ettevõtja toetuse taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulust	4	

•	7 kriteeriumi „Taotleja, kes vajab investeeringu tegemiseks toetust enam, et tagada toetuse ergutav mõju“ alusel vaadeldakse ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmist ärikasumit enne intresse, makse ja amortisatsiooni (EBITDA). Inglise keeles on EBITDA earnings before interest, tax, depreciation and amortization. Maksimaalselt on võimalik saada 6 punkti.

Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine ärikasum enne kulumit (EBITDA) on vahemikus 0–5000 eurot.
Raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe kalendriaasta keskmine Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormil E kajastatud näitajate „ettevõtluse tulem” ja „põhivara soetamismaksumus” (vorm E, rida 2.1) summa olema vahemikus 0–5000 eurot.	2	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine ärikasum enne kulumit (EBITDA) on vahemikus 5001 – 10 000 eurot.
Raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe kalendriaasta keskmine Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormil E kajastatud näitajate „ettevõtluse tulem” ja „põhivara soetamismaksumus” (vorm E, rida 2.1) summa olema vahemikus 5001 – 10 000 eurot	4	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine ärikasum enne kulumit (EBITDA) on vahemikus 10 001 – 30 000 eurot.
Raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe kalendriaasta keskmine Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormil E kajastatud näitajate „ettevõtluse tulem” ja „põhivara soetamismaksumus” (vorm E, rida 2.1)  summa olema vahemikus 10 001 – 30 000 eurot	6	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine ärikasum enne kulumit (EBITDA) on vahemikus 30 001 – 50 000 eurot.
Raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe kalendriaasta keskmine Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormil E kajastatud näitajate „ettevõtluse tulem” ja „põhivara soetamismaksumus” (vorm E, rida 2.1)  summa olema vahemikus 30 001 – 50 000 eurot	4	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine ärikasum enne kulumit (EBITDA) on vahemikus 50 001 – 70 000 eurot.
Raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe kalendriaasta keskmine Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormil E kajastatud näitajate „ettevõtluse tulem” ja „põhivara soetamismaksumus” (vorm E, rida 2.1)  summa olema vahemikus 50 001 – 70 000 eurot	2	

•	 8 kriteeriumi „Põllumajandustootja puhul taotleja, kes sõltub rohkem põllumajanduslikust ettevõtlusest“ alusel hinnatakse ainult põllumajandustootjaid. Maksimaalselt on võimalik saada 3 punkti. Kriteeriumi alusel vaadeldakse põllumajandustootja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmise omatoodetud põllumajandustoodete või nende töötlemisel saadud toodete müügitulu osakaalu kogu müügitulust. Eelistatakse neid põllumajandustootjaid, kes sõltub enim põllumajandusest.

Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine omatoodetud põllumajandustoodete või nende töötlemisel saadud toodete müügitulu kas koos või eraldi moodustab üle 90% kogu müügitulust	3	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine omatoodetud põllumajandustoodete või nende töötlemisel saadud toodete müügitulu kas koos või eraldi moodustab 81–90% kogu müügitulust	2	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine omatoodetud põllumajandustoodete ja nende töötlemisel saadud toodete müügitulu kas koos või eraldi moodustab üle 71–80% kogu müügitulust	1	

•	9 kriteeriumi „Väiksema müügituluga taotleja“ alusel eelistatakse ettevõtjaid, kellel on väiksem müügitulu. Vaadeldakse ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmist müügitulu.

Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 4000 – 20 000 eurot	10	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 20 001 – 40 000 eurot	9	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 40 001 – 60 000 eurot	8	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 60 001 – 80 000 eurot	7	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 80 001 – 100 000 eurot	6	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 100 001 – 120 000 eurot	5	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 120 001 – 140 000 eurot	4	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 140 001 – 160 000 eurot	3	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 160 001 – 180 000 eurot	2	
Ettevõtja taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta keskmine müügitulu on vahemikus 180 001 – 200 000 eurot	1	

taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine

•	Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa. 
•	Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendid, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa.
•	Taotlus on nõuetele vastav, kui taotleja, taotlus ja toetatav tegevus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides, ELÜPSis, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
•	Kui taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja, taotlus või toetatav tegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, teeb PRIA ELÜPS § 79 lõike 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.

PRIA teeb taotluse rahuldamise otsuse, taotluse rahuldamata jätmise otsuse või osalise rahuldamise otsuse 100 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.

nõuded toetuse saajale 
•	Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja esitab seda tõendavad dokumendid PRIAle kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.

•	Toetuse saajal ei ole riikliku maksu võlga või tema riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ning maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas.  Toetust ei maksta ettevõtjale, kes on jätnud maksukohustused täitmata.

•	Toetuse saaja on kohustatud:
1) toetuse abil ostetud või ehitatud investeeringuobjekti säilitama ja sihtotstarbeliselt kasutama vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) tagama toetuse väljamaksmise aluseks olevate dokumentide nõuetekohasuse ja kulude abikõlblikkuse;
3) võimaldama teostada toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet ja teha muid toetuse saamisega seotud kontrolle. Toetuse saaja peab osutama selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldama viibida tema kinnisasjal, ehitises ja ruumis ning läbi vaadata dokumente ja toetuse abil soetatud vara kohapeal;
4) esitama järelevalve teostamiseks või muu kontrolli tegemiseks vajalikud andmed ja dokumendid määratud tähtaja jooksul;
5) eristama selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
6) esitama toetuste kasutamisega seotud seireks vajalikku teavet;
7) säilitama toetusega seotud dokumente vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
8) säilitama taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta keskmise töötajate arvu vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
9) hiljemalt kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest looma tegevuse elluviimise asukohta taotluses esitatud arvu uusi täistööajaga töökohti. Ta peab sõlmima tulumaksuseaduse § 48 lõikes 3 nimetatud töötajaga asjakohased lepingud ning tagama, et nimetatud nõuded oleksid täidetud vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

Investeeringu tulemusel tegevuste raames loodavate uute täistööajaga töökohtade loomise eest saab taotleja hindepunkte hindamiskriteeriumi nr 3 „Taotleja, kelle kavandatav investeeringuobjekt avaldab mõju piirkonna tööhõivele“  alusel. Näiteks kui taotluses on märgitud, et luuakse 5 täistööajaga töökohta, siis saab taotlus hindamise käigus 12 hindepunkti. Kui vastav taotlus saab heakskiidu, siis peab toetuse saaja ka tagama nende täistööajaga töökohtade loomise ja nende töökohtade täitmise töötajaga.
Uue töökoha loomise juures on oluline, et see luuakse asukohta, kus toetuse abil teostatav tegevus ellu viiakse. See tagab, et toetuse abil tehtav investeering avaldab mõju just maapiirkonna tööhõivele. Uueks töökohaks ei loeta teise äriühingu või selle osa omandamise või ülevõtmise teel lisandunud töökohti. Uus loodav töökoht tuleb töötajaga täita (st tuleb sõlmida tulumaksuseaduse § 48 lõikes 3 nimetatud töötajaga asjakohased lepingud) hiljemalt kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest. 

Näiteks kui töökoht luuakse ja täidetakse töötajaga teise aasta lõpus arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, siis ei pea enam viis aastat vastavaid nõudeid täitma, vaid kolm aastat, kuna esimese kahe aasta jooksul loodi töökohad ja täideti need ning ülejäänud kolme aasta jooksul tuleb neid töökohti siis säilitada ja hoida töötajaga täidetuna.
 
Tulumaksuseaduse § 48 lõike 3 kohaselt on töötajaks töölepingu alusel töötav isik, ametnik, juhtimis- või kontrollorgani liige, samuti füüsiline isik, kes müüb tööandjale kaupu pikema aja jooksul kui kuus kuud. Töötajaks loetakse ka töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu alusel töötavat või teenust osutavat füüsilist isikut. Kuid siinjuures on oluline, et toetuse saaja peab looma taotluses esitatud arvu uusi töötasuga tasustatavaid täistööajaga töökohti. Täistööaeg on 40 tundi nädalas ja 8 tundi päevas.

Täistööajaga töökohtade loomise juures ei ole määruse andja mõelnud seda, et need töökohad täidetakse tasustamata töötajatega ehk sõlmitakse lepingud, mis näevad ette küll täistööaja, kuid ei näe ette vastava töö eest tasustamist – see on vastuolus meetme eesmärgiga ja siseriikliku seadusandlusega. Kui ikka tehakse ettevõtja jaoks tööd, siis tuleb ka maksta vastavat tasu ja seaduses ettenähtud makse. Kui füüsiline isik teeb täistööajaga töökohal tööd ja tasu selle eest ei saa, siis ei ole tegemist töötajaga vaid ettevõtja juures vabatahtlikkuse alusel tasu saamata füüsilise isikuga (muidugi kui tegemist on vabatahtlikkusega, vastasel juhul rikutakse seadusi).

Tulenevalt maksukorralduse seadusest tuleb kõigi füüsiliste isikute töötamised, mille puhul tekib maksukohustus Eestis,  olenemata lepingu vormist ning ajalisest kestvusest registreerida TÖÖTAMISE REGISTRIS.

Tulenevalt arengukava meetme 6.4 eesmärgist, milleks on sobivate ja atraktiivsete töökohtade loomise soodustamine, ning hindamiskriteeriumist, millega antakse läbi töökohtade loomise märkimisväärne eelis, on uute töökohta loomise juures oluliseks aspektiks töötajate arvu kasv toetust saanud ettevõttes. See tähendab seda, et kui ettevõtja loob investeeringu tulemusel töökoha ja täidab selle töötajaga, ei tohi samaaegselt  töötajate arv ettevõttes kahaneda ega samaks jääda, vaid peab kasvama, kuna ainult see tagab positiivse mõju maapiirkonna tööhõivele. 
10) tagama põllumajandustootjast toetuse saaja puhul, et kui investeeringuobjekt on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi tootmisega, siis kogu toodetud I lisa bioenergia või osa sellest müüakse ettevõttest välja vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.

Määruse raames mõeldakse bioenergia all biomassist toodetud elektrit, soojust, vedelkütust või gaasi. Määruses kasutatakse ka mõistet I lisa bioenergia, mis on määruse mõistes tegelikult üks osa bioenergiast. I lisa bioenergia puhul on mõeldud seda, et elekter, soojus, vedelkütus või gaas toodetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest (nimetatud tooted on üks osa biomassist). Selline bioenergia detailsem eristus tuleneb vajadusest eristada arengukava meetme 4.1 „Investeeringud põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse parandamiseks“ raames antavat toetust Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi tootmiseks käesoleva määruse raames antavast toetusest samale tegevusele. 

Lisaks on mitmekesistamise meetme puhul oluline see, et mitte ükski investeering põllumajandusse ja selle tulemuslikkuse parandamisse ei ole toetatav.	
11) tagama, et biogaasijaama paigaldatud elektri ja soojuse koostootmisseadme puhul tarbitakse jaama esimesel töötamisaastal kasulikult vähemalt 25 % ning järgnevatel aastatel vähemalt 60 % toodetud soojusest vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest. Kasulik tarbimine on jaama omatarve, hoonete soojuse, auru ja sooja veega varustamine ning soojuse kasutamine täiendavaks elektri tootmiseks.

12) tagama, et teravilja, tärkliserikkaid, suhkru- või õlikultuure ei kasutata biogaasi tootmise jaamade substraadina rohkem kui 5 % aasta jooksul kasutatava tooraine kogusest;

13) tagama, et teravilja, tärkliserikkaid, suhkru- või õlikultuure ei kasutata biokütuse tootmise puhul toorainena rohkem kui 95%  aasta jooksul kasutatava tooraine kogusest.
Elektri ja soojuse koostootmise puhul on suurem nende koostootmisjaamade efektiivsus, mis kasutavad ära tekkiva soojuse, mitte ainult ei tooda elektrit. Toidu ja söödakultuuride kasutamine seab surve toidu hindadele ja mõjutab maa kasutamist ning põhjustab seeläbi keskkonnale negatiivset mõju. Euroopa Strateegiapaber biogaasijaamadest pärineva soojuse kasutamise kohta seab eesmärgiks elektri ja soojuse koostootmisjaamades bioenergia tootmise efektiivsuse parandamise tootmisprotsessis tekkiva soojuse parema ärakasutamise kaudu. Arvestades, et koostootmisjaamade puhul on energia säästuks mõistlik ja vajalik ära kasutada kogu toodetud soojus, loetakse kasulikult tarbitud soojuseks ka väljaspool ettevõtet tarbitud soojus. Näiteks kohustab ka Saksamaa taastuvenergia seadus biogaasikäitiseid ära kasutama vähemalt 60% tekkinud soojusest. Arvestades Saksamaa pikaajalist kogemust bioenergia tootmisel, on ka Eestis põhjendatud kasutada samu efektiivsusnäitajad biogaasi tootmisel tekkiva soojuse kasutamiseks.

investeeringut tõendavad dokumendid
Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja esitab tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid PRIAle kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.

Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIAle maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd või ostis kaupa. Arve-saatelehe või arve ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele;
2) arve-saatelehel või arvel märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse ärakiri või väljatrükk või arvelduskonto väljavõte;
3) selle isiku väljastatud osutatud teenuse, tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri, kellelt toetuse saaja tellis teenuse, töö või kauba, kui toetatav tegevus on ehitamine või parendamine.

•	 Koos maksetaotlusega esitab toetuse saaja ehitise ehitamise ja hoone parendamise korral tehtud investeeringu kohta Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus ehitustegevuse kulude andmed.
•	 Toetuse väljamaksmiseks liisingulepinguga ostetud investeeringuobjekti puhul esitab toetuse saaja PRIAle pärast investeeringu täielikku tegemist ja liisingulepingus ettenähtud korras selle eest täielikult tasumist meetme määruse §17 lõikes 1 nimetatud maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt liisinguandja ostis liisingueseme. Arve-saatelehe või arve ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku varasemale hinnapakkumusele;
2) arve-saatelehel või arvel märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse ärakiri või väljatrükk või arvelduskonto väljavõte;
3) liisinguandja ja toetuse saaja vahel sõlmitud liisinguleping, liisingueseme üleandmise akt ja maksegraafiku ärakiri.

•	 Liisinguandja võib olla krediidiasutuste seaduse alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.

•	Litsentsi ostmise korral esitab toetuse saaja lisaks meetme määruse § 17 lõikes 1 nimetatud dokumentidele litsentsilepingu ärakirja, kui ta esitas toetuse taotlemisel § 11 lõike 1 punktis 13 nimetatud eellepingu.

•	 Patendi või kasuliku mudeli ostmise korral esitab toetuse saaja lisaks meetme määruse § 17 lõikes 1 nimetatud dokumentidele ärakirja patendi või kasuliku mudeli üleminekut tõendavast dokumendist, kui ta esitas toetuse taotlemisel § 11 lõike 1 punktis 14 nimetatud eellepingu.

TOETUSE MAKSMINE

•	PRIA maksab  toetuse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks ja üksnes siis, kui toetuse saaja on tegevused nõuetekohaselt ellu viinud.
•	PRIA teeb toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole või liisingu puhul toetuse saaja nimetatud liisinguandja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates meetme määruse §-s 17 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
•	PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse ELÜPS  § 81 lõikes 3 sätestatud juhtudel 25 tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest. Sellisel juhul ei hüvitata toetuse saajale ka ettevalmistavale tööle tehtud kulutusi. 
ELÜPS-i § 81 lõige 3 sätestab, et PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse, kui pärast taotluse rahuldamist, kuid enne toetuse maksmist tehakse kindlaks taotluse rahuldamata jätmise alused või kui toetuse saaja ei ole täitnud toetuse saaja kohustusi. Sellisel juhul ei hüvitata toetuse saajale ka ettevalmistavale tööle tehtud kulutusi.
•	Toetuse maksmisest keeldumise otsuse puhul tunnistab PRIA taotluse rahuldamise otsuse täielikult või osaliselt kehtetuks.
ELÜPS-i § 80 lõike 2 kohaselt tunnistatakse maaelu arengu toetuse taotluse rahuldamise otsus kehtetuks, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest: 
1) ilmneb asjaolu, mille puhul taotlust ei oleks rahuldatud;
2) toetuse saaja ei ole tegevust ettenähtud tähtaja jooksul ellu viinud;
3) tegevust ei ole võimalik tegevuse elluviimise tähtaja jooksul ellu viia;
4) toetuse saaja ei täida Euroopa Liidu õigusaktides või ELÜPS-is või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud kohustusi.

Toetuse väljamaksmine enne kulutuste tegemist
•	Toetatava tegevuse elluviimist võib ELÜPS § 82 lõike 1 punkti 2 kohaselt riigieelarvelistest vahenditest rahastada pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist tagatist nõudmata, kui töö või teenus on lõpetatud või vara on üle antud ning toetuse saaja on selle vastu võtnud ja selle eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa ning kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne. 
Taotleja võib  taotleda ka toetatava tegevuse rahastamist enne kulutuste tegemist osaliselt tasutud kuludokumentide (OTKA) alusel varem, kui ta on abikõlblike tööde, teenuste või kauba eest täies mahus hankijale tasunud. Eelduseks on, et kõnealune investeering või selle osa on tehtud (töö või teenus lõpetatud, kaup ostetud), taotleja on selle vastu võtnud ning teenuse/kauba pakkujale tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse rahasumma.
Pärast PRIA käest raha laekumist, peab toetuse saaja tasuma saadud raha viivitamata sellele isikule, kellelt ta tellis teenuse või töö või ostis kaupa. 
Raha ülekandmise tõestuseks esitab toetuse saaja PRIA-le teatise koos maksmist tõendavate dokumentidega (arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse ärakirja või väljatrüki või arvelduskonto väljavõte). 
Teatis tuleb koos makseid tõendavate dokumentidega esitada PRIAle seitsme tööpäeva jooksul arvates päevast, kui PRIA-lt saadud raha laekus toetuse saaja arvelduskontole.	

OTKA-skeemi pole võimalik kasutada neil, kes kasutavad investeeringu tegemiseks liisingut.	

•	ELÜPS-i § 82 lõike 7 kohaselt loetakse toetuse saaja piisavalt usaldusväärseks, kui:
1) tal ei ole riikliku maksu võlga või tema riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ning maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud;
2) tema suhtes ei ole algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust;
3) ta on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasunud ettenähtud summas;
4) ta on varem osaliselt tasutud kuludokumentide alusel saadud raha kasutanud sihipäraselt ja tähtaegselt.

Omafinantseeringuga võrdne rahasumma arvutatakse järgmiselt:
maksetaotlusega esitatud kuludokumentidel kajastatud abikõlblikust summast lahutatakse maha toetuse summa ja sellele liidetakse mitteabikõlblike kulude summa (juhul, kui esitatud kuludokumentidel on ka mitteabikõlblikke kulusid).

Abikõlbliku summa hulka ei saa arvestada käibemaksusummat, kui käibemaks ei ole toetatav.

Kõik maksetaotlusel kajastatud mitteabikõlblikud kulud  peavad olema tasutud täies mahus (s.t nende kohta osalise tasumise võimalus ei laiene)!

Toetuse saaja saab ise valida, kas tasub igast eraldi kuludokumendist vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa või tasub maksetaotlusega esitatud kõikide kuludokumentide summast kokku vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa ulatuses kuludokumente.

Näide 1.
Investeeringuobjektiks on seade, mille kogumaksumus on 66 000 eurot. Käibemaks ei ole toetatav, toetuse määr on 50%. Seega on abikõlblik maksumus 55 000 eurot ja toetuse summa on 27 500 eurot.
Toetuse saamiseks osaliselt tasutud kuludokumentide alusel peab toetuse saaja tasuma hankijale vähemalt 38 500 eurot (55 000 – 27 500 + 11 000).

Näide 2.
Investeeringuobjektiks on tootmishoone rekonstrueerimine. Kuludokumentide kogusumma on 60 000 eurot. Toetuse määr on 50%. Käibemaks ei ole toetatav ning kuludokumentidel on selle projekti raames mittetoetavaid töid kogusummas 1000 eurot. Seega on abikõlblik maksumus 49 000 eurot ja toetuse summa 24 500 eurot.
Toetuse saamiseks osaliselt tasutud kuludokumentide alusel peab toetuse saaja tasuma hankijale vähemalt 25 500 eurot (49 000 – 24 500 + 1 000).

TOETUSE SIHIPÄRASE KASUTAMISE KONTROLL

ELÜPS-i § 82 lõikes 6 on sätestatud, et kui toetuse saaja tegevuses ilmnevad asjaolud, mis seavad kahtluse alla tema võime kasutada saadud toetust sihipäraselt ja tähtpäevaks, võib toetuse andja otsustada rahastamise väiksemas ulatuses, määrata abikõlblike kulude tegemiseks sama paragrahvi lõikes 4 sätestatust lühema tähtaja või nõuda piisava tagatise esitamist. ELÜPS-i § 111 lõikes 1 on sätestatud, et kui pärast toetuse väljamaksmist selgub, et toetusraha on eeskirja eiramise või hooletuse tõttu makstud alusetult või kui seda ei ole kasutatud sihipäraselt, nõutakse toetusraha toetuse saajalt, sealhulgas valikumenetluse korras valitud toetuse saajalt, osaliselt või täielikult tagasi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1306/2013 ning teistes EL-i asjakohastes määrustes sätestatud alustel ja tähtaegadel.

Eesmärgiga tagada saadud toetuse sihipärane kasutamine teeb PRIA veel viie aasta jooksul pärast toetuse väljamaksmist kontrolle. Kontrollid tehakse valimi alusel.

Kontrollist informeeritakse toetuse saajat. PRIA teenistuja kontrollib investeeringuobjekti olemasolu ja sihipärast kasutamist ning teiste institutsioonide ja ametite koostatud akte ja lube.

Korruptsiooni ja vigade vältimiseks kontrollitakse ka PRIA teenistujate tööd. Seega võib juhtuda, et teid ja teie investeeringut kontrollitakse mitu korda. Kontrollijateks võivad olla PRIA teenistujad (nt inspektori läbiviidud kontrolli teeb teistkordselt üle PRIA keskuse ametnik), Riigikontroll, Euroopa Komisjoni audiitorid või muud selleks volitatud ametnikud

ELÜPS-i § 82 lõike 4 kohaselt võib saadud toetust kasutada üksnes asjakohase tegevuse abikõlblike kulude eest tasumiseks. Kulude eest peab olema tasutud toetuse andmise tingimustes sätestatud tähtaja jooksul, kuid hiljemalt 2023. aasta 1. juuliks.

TOETUSE TAGASINÕUDMINE

Toetus kuulub tagasinõudmisele juhul, kui pärast toetuse väljamaksmist selgub, et investeeringuobjekti ei  ole  säilitatud  ja  sihipäraselt  kasutatud,  toetuse  saaja  on  esitanud  ebaõigeid  või  mittetäielikke andmeid või takistab kontrollimist, investeeringuobjekt on hävinud toetuse saaja süül, toetuse saaja on jätnud  tähtaegselt täitmata PRIA teavituse  toetuse  ebaõige  kasutamise  rikkumise lõpetamiseks, edasiste rikkumiste ärahoidmiseks ja rikkumisega tekitatud tagajärgede kõrvaldamiseks, toetuse saaja ei ole lõpetanud investeeringu elluviimist täies mahus (eesmärk jääb täitmata) või ilmneb tagantjärgi mõni asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud.