ABIKS TAOTLEJALE

piimalehma, ammlehma, ute ja kitse kasvatamise otsetoetuste taotlemine 2.-21. märtsil 2016

2016

Sisukord
2. TAOTLEMISE ÜLDTINGIMUSED
2.1. Otsetoetuste taotleja
2.2. Nõuetele vastavus
2.2.1. Maa heas  põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded (HPK)
2.3.2. Kohustuslikud majandamisnõuded
2.3.3. Nõuetele vastavuse küsimustik
3. LOOMAKASVATUSE OTSETOETUSTE SAAMISE NÕUDED
3.1. Nõuded piimalehma kasvatamise otsetoetuse saamiseks
3.2. Nõuded ammlehma kasvatamise otsetoetuse saamiseks
3.3. Nõuded ute ja kitse kasvatamise otsetoetuse saamiseks
3.4. Väikepõllumajandustootja toetusest loobumine
4. TAOTLUSE ESITAMINE, VASTUVÕTMINE JA MENETLEMINE
4.1 Kliendiks registreerumine
4.2. Taotluse esitamine
4.3. Taotlusel esitatud andmete muutmine või taotluse menetlemise lõpetamine
4.3.1. Taotlusel esitatud andmete muutmine
4.3.2. Taotluse menetlemise lõpetamine (annulleerimine)
4.3.3. Ilmsed vead
4.3.4. Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud
4.4. Taotluse kontrollimine
4.4.1. Administratiivne kontroll
4.4.2. Kohapealne kontroll
4.4.2.1. Loomatoetuste kohapealne kontroll
4.4.2.2. Nõuetele vastavuse kohapealne kontroll
4.5. Toetuse vähendamise alused ja rahuldamata jätmise põhjused
5. TOETUSE TAOTLEMINE PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISE ÜLEVÕTMISEL
6. ÜHIKUMÄÄRADE KEHTESTAMINE, TOETUSE MÄÄRAMINE JA VÄLJAMAKSMINE
6.1. Ühikumäära kehtestamine ja määramine või taotluste rahuldamata jätmine
6.2. Toetuse maksmine
6.3. Otsuse vaidlustamine
6.4. Toetussummade tagasinõudmine
7. ÕIGUSAKTID

2. TAOTLEMISE ÜLDTINGIMUSED

2016. aastal saab taotleda järgmisi loomade kasvatamise otsetoetusi:
•	Ammlehma kasvatamise otsetoetus - edaspidi ATK;
•	Piimalehma kasvatamise otsetoetus - edaspidi PTK;
•	Ute ja kitse kasvatamise otsetoetus - edaspidi UTK.

Pane tähele! 
Taotlusvormile on lisandunud väikepõllumajandustootja toetusest loobumise võimalus. (Vt p 3.4)

2.1. Otsetoetuste taotleja

Kõiki otsetoetusi saab taotleda põllumajandusega tegelev füüsiline või juriidiline isik, seltsing ning muu juriidilise isiku staatuseta ühendus (edaspidi taotleja), kes vastab aktiivse põllumajandustootja mõistele. 

Aktiivne põllumajandustootja tegeleb põllumajandusliku tegevusega, milleks on põllumajandustoodete kasvatamine või tootmine, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine või põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras (Komisjoni määrus (EL) nr 1307/2013 artikkel 4). 

Aktiivseks põllumajandustootjaks ei loeta neid füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes haldavad lennujaamu, veerajatisi, alalisi spordiväljakuid või puhkealasid, osutavad raudtee- või kinnisvarateenuseid (Komisjoni määrus (EL) nr 1307/2013 artikkel 9) või tegelevad üksnes metsamajandamisega (maaeluministri 17.04.2015 a määrus nr 32). 

Tegevusalasid kontrollib PRIA Äriregistri ning Maksu ja Tolliameti (EMTA) andmete alusel vastavalt Eesti Majanduse Tegevusalade Klassifikaatori (EMTAK) kohaselt märgitud tegevustele. Aktiivseks tootjaks olemist kontrollitakse kui taotleja tegevus vastab vähemalt ühele järgmistest EMTAK koodidest: 02201, 02202, 02401, 35301, 36001, 37001, 49101, 49201, 49399, 49501, 52219, 52221, 52229, 52231, 52239, 52241, 55203, 55301, 68311, 68321, 68322, 68329, 84132, 93111, 93131, 93199, 93299 või on taotleja EMTA andmetel saanud eelmisel majandusaastal tulu kinnisvara müügist või metsamajandamisest. Vajadusel palub PRIA taotlejal täpsustada EMTAK koodi alt tehtavaid tegevusi.  

Kui taotleja tegeleb eelnimetatud tegevusega ja tema eelmise aasta või taotlemise aasta eeldatav otsetoetuste summa on üle 5000 euro, tuleb tõendada aktiivseks tootjaks olemist. 

Kõik toetuste taotlejad peavad olema kantud PRIA põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse (edaspidi register). Vaata täpsemalt p 4.1. 

2.2. Nõuetele vastavus

Loomakasvatuse otsetoetuste taotlejal tuleb järgida nõuetele vastavuse süsteemi nõudeid. Nõuetele vastavuse süsteemiga tagatakse, et põllumajandustoetusi makstakse täies mahus vaid neile põllumajandustootjatele, kes täidavad erinevatest seadustest tulenevaid kohustuslikke majandamisnõudeid ja järgivad maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõudeid.  

2015. aastast on nõuetele  vastavuse süsteemi alused kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu  määruse nr 1306/2013 artiklites 91-101 ja lisa II-s, komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artiklites 37-41, komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklites 65-75 ning Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse §-des 32-34.  

Nõuetele vastavus koosneb kahest osast:
•	maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded;
•	kohustuslikud majandamisnõuded.

Nõuetele vastavus kehtib 2016. aastal järgmiste loomakasvatuse otsetoetuste taotlejatele: 
-	piimalehma kasvatamise otsetoetus (PTK)
-	ammlehma kasvatamise otsetoetus (ATK)
-	ute ja kitse kasvatamise otsetoetus (UTK)

Nõuetele vastavuse süsteem ei kehti väiketootjate skeemis osalejatele.

Toetuse saaja peab järgima nõudeid oma põllumajanduslikus tegevuses ja kogu põllumajandusliku majapidamise maal kogu kalendriaasta jooksul. Nõuete rikkumisel vähendatakse taotleja kõikide nõuetele vastavuse süsteemiga seotud toetuste summat.

2.2.1. Maa heas  põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded (HPK)

Põllumajandusministri 14. jaanuari 2015. a määrusega nr 4 „Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded“ (HPK) kehtestatakse veekaitse, mulla ja süsinikuvarude kaitse ning maastikule iseloomulike vormide säilitamise ja minimaalsete hooldustööde nõuded. 

2015. aastaks kehtestati olulisemad muudatused HPK nõuetes ning 2016. aastaks on määruses tehtud ainult 2 maastikuelemendi kriteeriumi täpsustust: puude rea puhul peab iga 20 meetri peal kasvama vähemalt kolm puud ning kuni 4 m katkestusi ei loeta heki katkestuseks. 
Alljärgnevalt on toodud kehtivad HPK nõuded teemade kaupa.

Teema 1. Veekaitse

Nõue 1: Vooluveekogu äärde tuleb jätta puhverriba, kus on keelatud kasutada väetist. Puhverriba laius tavalisest veepiirist mõõdetuna on vähemalt:
1) 1 meeter – alla 10 km2 valgalaga maaparandussüsteemi eesvoolul;
2) 10 meetrit – jõe, oja, peakraavi ja kanali puhul ning üle 10 km2 valgalaga maaparandussüsteemi eesvoolul.

Vooluveekogude äärde puhverribade rajamise nõue maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõudena on kehtinud alates 1. jaanuarist 2012. a. Vooluveekogude ääres puhverribade rajamise ja säilitamise peamiseks eesmärgiks on takistada väetiste võimalikku kandumist veekogudesse. Tavaliselt koosneb puhverriba püsivast looduslikust taimestikust, põõsastest või puudest. Tihe taimestik ja nende juured takistavad füüsiliselt saasteainete veekogusse kandumist ning looduslike veekogude äärsed puhverribad üldiselt ei vaja eraldi hooldamist. Soovitav on siiski arvestada, et liialt tihedast rohurindeta võsastikust kipuvad vesi ja väetisained läbi voolama ja soodustada tuleks rohurinde tekkimist. Puhverribade rajamisel tuleb arvestada maaparandusseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatuga, et tagada maaparandussüsteemi nõuetekohane toimimine. Näiteks ainult puittaimestikust koosnevad puhverribad  drenaa˛isüsteemide maa-alal pole lubatud, kuna puujuured ummistavad dreene ja kollektoreid. Puhverribad aitavad lisaks veekaitsele reostuse eest säilitada ka veekogu ja maismaa vahelist looduslikku tasakaalu. Puhverribadel on positiivne mõju looduslikule elurikkusele ja maastiku mitmekesisusele, võimaldades kasvukohti veekoguäärsetele taimeliikidele ning luues pesitsuspaiku lindudele, loomadele ja kimalastele. Veekogudeäärsed puhverribad takistavad mulla ärakannet veekogudesse ja kaitsevad põlde üleujutuse puhul.  Sisuliselt on tegemist ühe veeseaduse §-s 29 sätestatud keelatud tegevustest veekogude äärses veekaitsevööndis. Käesolevas määruses sätestatud  nõue keelab väetiste (nii orgaaniliste kui mineraalväetiste) kasutamise veekaitsevööndi ulatuses. Veekaitsevööndis keemilise taimekaitsevahendi kasutamise keeld ei ole antud nõude osaks, kuna on nõuetele vastavuse süsteemi teise osa ehk kohustuslike majandamisnõuete punkti 10, mis sätestab taimekaitsevahendite kasutamise nõuded, osaks. Selle määruse nõudena loetakse vooluveekogudeks jõed, ojad, peakraavid, kanalid ja maaparandussüsteemide eesvoolud. Kõik nimetatud vooluveekogud on Eestis kaardistatud ja toetuste taotlejatele kättesaadavad Maa-ameti kaardirakendusest. Kaarte uuendatakse vähemalt iga 4 aasta tagant ja vajadusel täiendatakse jooksvalt. Maaparandussüsteemide eesvoolu mõiste on lahti kirjutatud maaparandusseaduse § 3 lõikes 7. Tavaline veepiir on Maa-ameti põhikaardil märgitud veekogu piir. 

Nõue 2:  Vee kasutamisel põllumajandusmaa niisutamiseks peab veeseaduse §-s 8 sätestatud juhtudel olema vee erikasutusluba, sealhulgas kui kasutatakse:
1) põhjavett rohkem kui 5 m3 ööpäevas;
2) pinnavett rohkem 30 m3 ööpäevas.

Vee kasutamisel  põllumajandusmaa niisutamiseks peab veeseaduse §-s 8 sätestatud juhtudel olema vee erikasutusluba, sealhulgas kui kasutatakse põhjavett rohkem kui 5 m3  ööpäevas või pinnavett rohkem kui 30 m3  ööpäevas.  Vee erikasutusluba saab taotleda Keskkonnaametist. 

Nõue 3: Põllumajanduslikus majapidamises ohtlike ainete ja muude saasteainete käitlemisel tuleb järgida veeseaduse § 265 lõikes 8 sätestatud nõudeid.

Sisuliselt on tegemist veeseaduse § 265 lõikes 8 kehtestatud nõudega, mille kohaselt järgib taotleja oma põllumajanduslikus majapidamises veeseaduse § 265 lõike  10 alusel kehtestatud nimistusse 1 kuuluvate ohtlike ainete ja prioriteetsete ohtlike ainete pinnavette juhtimise ning nimetatud ainete ja muude saasteainete otse põhjavette juhtimise keeldu, välja arvatud erandjuhtudel vee erikasutusloa alusel. Nimistusse 2 kuuluvate ohtlike ainete ja prioriteetsete ainete juhtimine pinnavette ja põhjavette on lubatud ainult vee erikasutusloa alusel vastavalt veeseaduse paragrahvile 2611. Nõuete täitmist kontrollib Keskkonnainspektsioon, kes on sama nõude täitmist kontrollinud ka seni. Kohapeal kontrollitakse eelkõige seda, kas taotleja on kasutanud vastavatesse nimistutesse kuuluvaid aineid (ostudokumendid, kanded põlluraamatusse, hoidlate visuaalne kontroll) ning kas kasutamisel on toimunud ohtlike ainete, nt biotsiidide ja pestitsiidide lekkeid hoidlast või taarast. Kontrollitakse ka taimekaitseseadmete pesemise ja heitvee ärajuhtimise kohti. 

Nõue 4: Põllumajanduslikus majapidamises naftasaaduste hoidmisehitiste puhul tuleb järgida veeseaduse § 26 lõike 3 alusel kehtestatud nõudeid.

Sisuliselt on tegemist veeseaduse § 26 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse määruses nr 172 „Naftasaaduste hoidmisehitiste veekaitsenõudedˮ  kehtestatud nõuete järgimise kohustusega. Naftasaaduste hoidmisehitis on: 1) naftasaaduste mahuti, mille maht on üle 3 m³; 2) üle 3 m³ mahuga naftasaaduste mahuti koos torustike ja seadmetega; 3) üle 3 m³ mahuga naftasaaduste mahuti koos torustike ja seadmetega ning laadimis- või tankimisplatsiga. Konkreetsed nõuded hoidmisehitisele olenevad selle mahust. Osa nõudeid puudutavad kõiki hoidmisehitisi, aga keskmiste ja suurte hoidmisehitiste puhul peab arvestama rangemate nõuetega. Näiteks peab naftasaadusehitise valdaja või operaator hoidmisehitiste lekke korral kohe asuma tõkestama reostuse levikut ning teatama keskkonnaohtlikust lekkest päästeasutusele, hoidmisehitise asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele ja Keskkonnainspektsioonile. Juhul, kui taotleja ei ole hoidmisehitise omanik, peab ta teatama hoidmisehitise lekkest ka selle omanikule. Kui taotleja põllumajanduslikus majapidamises on mitu mahutit, nt kaks 2 m³ mahutit, ja need pole omavahel ühendatud, siis käsitletakse neid eraldi ja nende mahtusid ei liideta. Hoidmisehitise juures peab olema võimaliku reostuse piiramiseks vajalikus koguses absorbenti (nt turvas või sünteetilised absorbendid). Selliste hoidmisehitise mahutite kohta, mille maht on üle 100 m3, peab olema reostusavarii likvideerimise plaan ja tuleb pidada hoolduspäevikut. Taotleja on kohustatud järgima oma põllumajanduslikus majapidamises määruses sätestatud nõudeid olenemata sellest kas tal on otsene või kaudne valdus naftasaaduste hoidmisehitise üle. Nõude täitmise kontrollimisel fikseeritakse vastavus deklareeritud hoidmisehitise suurusele, nõutud dokumentatsiooni ja absorbendi olemasolu, võimalike lekete esinemine ning tootja tegevus lekete korral. 

Teema 2. Mulla ja süsinikuvarude kaitse

Nõue 1: Haanja, Otepää, Valgjärve, Vastseliina, Rõuge, Antsla, Kambja, Kanepi, Nõo ja Võru vallas asuvast põllumajandusmaast, mida toetuse saajal on õigus kasutada, peab vähemalt 30 protsenti olema talvise taimkatte all. Talviseks taimkatteks loetakse 1. novembrist kuni 31. märtsini põllumajandusmaal olevad põllumajanduskultuurid ja kõrretüü.

Põllumajandusuuringute Keskuse uuringute alusel esineb Eestis põhiliselt vee-erosiooni, mis ei ole üleriikliku, vaid piirkondliku tähtsusega, kuna vee-erosioonist ohustatud mullad paiknevad peamiselt Kagu-Eestis. Nõue on kehtestatud kümnele vallale, kus PRIA põllumassiivide kaardi ning mullastikukaardi andmete järgi esineb kõige rohkem erodeeritud ja erosiooniohtlike muldadega põllumassiive. Kohapealses kontrollis lähtub teenistuja põlluraamatusse või mõnda muusse tehtud töid ja tööde teostamise aegu kajastavatesse andmetesse tehtud sissekannetest ja reaalsest olukorrast põllul, mida tuvastatakse visuaalselt. Talvise taimkatte arvestusse lähevad taotlusel näidatud rohumaad (püsirohumaa, tundlik püsirohumaa, poolloodusliku koosluse alad, samuti lühiajalised rohumaad), püsikuultuurid ja ka külvatud taliviljad ja kõrretüü. Kui taotleja valduses on põllumajandusmaid mitmes nimetatud vallas, siis vaadatakse 30% täitumist taotleja -, mitte vallapõhiselt. 

Nõue 2: Üle 10 protsendilise kaldega aladel tuleb erosiooni takistamiseks põllumajandusmaa harimisel kasutada sobivaid agrotehnilisi võtteid. Sobivateks agrotehnilisteks võteteks on mulla harimine risti kallakuga, püsirohumaa rajamine, heintaimede kasvatamine, minimeeritud mullaharimine, kaitseribade rajamine küngaste nõlvadele või veekogude kallastele või muu mullaerosiooni takistav tegevus. 

Üle 10% kaldega alade määramiseks kasutab PRIA Maa-ameti poolt koostatud >10% kaldega alade kaarti. 

Nõue 3: Põllumajandusmaal kulu, heina ja põhku põletada ei ole lubatud.

Tegemist on juba palju aastaid kehtinud nõudega. Kokkukogutud põhku ja heina on võimalik kasutada bioenergia tootmiseks, loomasöödaks, allapanuna, ära müüa, anda jahimeestele ulukite toitmiseks vms. Riknenud põhku, heina või silo saab eelnevalt hekseldada ja segada sõnniku hulka või komposteerida. Nõude kontrollimisel on põletamise indikaatoriks selgete põlemistunnustega taimeosad. 

Nõue 4: Põllumajandusmaa kohta viljavaheldus- või külvikorraplaan tuleb koostada või uuendada hiljemalt taotluse esitamise aasta 15. juuniks. Viljavaheldus- või külvikorraplaan peab olema kohapeal kontrollimiseks kättesaadav kuni viis aastat pärast selle koostamist. Plaanis peavad sisalduma vähemalt Põllumajandusministri 14. jaanuari 2015. a määruse „Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded“ toodud lisas 1 oleva viljavahelduse või lisas 2 oleva külvikorra näidisplaani andmed. Nimetatud viljavaheldus- või külvikorraplaani ei pea koostama püsirohumaa, püsikultuuride, mitmeaastaste köögiviljade, maasika ning ravim - ja maitsetaimede kasvatamiseks kasutatava põllumajandusmaa kohta ning väiksema kui 0,3 hektari suuruse põllu kohta.

Vastava aasta kohta koostatud plaan peab olema kohapeal kontrollimiseks kättesaadav 5 aastat pärast seda aastat, mille kohta plaan on koostatud. Plaan koostatakse ettevõtte kogu põllumajandusmaa kohta, välja arvatud järgmises lõigus nimetatud juhtudel. Plaanis peavad sisalduma vähemalt lisas 1 oleva viljavahelduse või lisas 2 oleva külvikorra näidisplaani andmed. Külvikorraplaani on vaja täita mahetootjatel.  Plaan võib olla ka elektrooniline ja teises vormis. Oluline on, et näidisplaanis olevad andmed oleks plaanis kajastatud.

Viljavaheldus- või külvikorraplaani ei pea koostama püsirohumaa, püsikultuuride, mitmeaastaste köögiviljade, maasika ning ravim - ja maitsetaimede kasvatamiseks kasutatava põllumajandusmaa kohta ning väiksema kui 0,3 ha suuruse põllu kohta, millel kasvatatakse teravilja-,  kaunvilja-, köögivilja-, õli-, kiu- või rühvelkultuure. Mitmeaastasteks köögiviljadeks loetakse rabarber, arti�okk, spargel, maapirn, mädarõigas ja mugullauk. Nõude raames ei ole oluline, mitut või milliseid kultuure alla 0,3 ha suurusel põllul kasvatatakse.  

Teema 3. Maastikule iseloomulike vormide säilitamine ja hooldustööde minimaalne tase

Põllumajandusmaastikul asuvate maastikuelementide määratlemise ja kaitsmise eesmärk on säilitada maastiku ja looduskeskkonna mitmekesisust ja elurikkust. Maastikuelemendid arvatakse toetusõigusliku põllumajandusmaa hulka ja toetuste taotlejatel on kohustus neid elemente säilitada. 
Toetusõigusliku põllumajandusmaa hulka saab arvata ka mitu vahetult üksteise kõrval asetsevat maastikuelementi, nt kiviaed-puude rida või hekk-kraav. Kõrvutiasetsevad maastikuelemendid peavad olema üksteisest selgesti eristatavad. 

Maastikuelementide haldamise ja järelevalve üle peab arvestust PRIA.  Taotleja valduses asuvad maastikuelemendid, milleks on põllusaar, metsasiil, puude rida, hekk, eesvoolud ja kraavid ning kiviaiad,  kaardistatakse taotleja ja PRIA koostöös,  kusjuures taotlejal on kohustus PRIA-le teada anda oma kasutuses oleval põllumajandusmaal esinevatest maastikuelementidest. Maastikuelementide kaardistamisega alustati 2014. a sügisperioodil. Taotleja saab nõuetes 1–6 nimetatud maastikuelemente soovi korral arvestada oma ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade hulka juhul, kui maastikuelement on seotud tema põllumaaga. Kui taotlejast sõltumatutel asjaoludel on toimunud maastikuelemendi rikkumine või eemaldamine, siis peab taotleja sellest kohe PRIA-t teavitama.   

Nõue 1: Põllumaal tuleb säilitada 0,01 kuni 0,5 hektari suurune põõsaste või puudega põllusaar, kus võivad esineda põõsastikud, puudesalud, kivid või muu looduslik taimkate ning see maa-ala peab olema selgesti eristatav ümbritsevast põllumaast. 

Põllusaar võib olla igasuguse kujuga kuni 0,5 hektari suurune loodusliku taimestiku ja päritoluga maastikuelement. Nõude täitmise kontrollimisel lähtutakse sellest, et säilitatud oleks tervik. Säilitada ei ole vaja iga puud ja põõsast eraldi ja lubatud on teha vajalikke hooldustöid ilma üldilmet oluliselt kahjustamata. Hukkunud puid asendada ei ole vaja.    

Nõue 2: Põllumaal tuleb säilitada minimaalselt 20 meetri pikkune ja maksimaalselt 30 meetri laiune metsasiil, mis on selgesti eristatav ümbritsevast põllumaast. Erandjuhul võib metsasiil kokku puutuda põllumassiivi piiriga maksimaalselt 30 meetri ulatuses. Metsasiilu all mõeldakse eelkõige puudest koosnevaid kitsaid kuni 30 m laiuseid põllumaal asuvaid metsaribasid, mis ei sobi põllusaare kriteeriumite alla. Metsasiil võib asuda põllumaa keskel nii, et ei puutu ühestki servast põllumassiiviga kokku või puutub põllumassiivi piiriga kokku oma kitsamast servast mitte rohkem kui 30 m ulatuses. Nõude täitmise kontrollimisel lähtutakse sellest, et säilitatud oleks tervik. Säilitada ei ole vaja iga puud ja põõsast eraldi ja lubatud on teha vajalikke hooldustöid ilma üldilmet oluliselt kahjustamata. Üksikuid hukkunud puid asendada ei ole vaja.    

Nõue 3: Põllumajandusmaa servas ja sellega külgneval alal tuleb säilitada selgesti eristatav puude rida, mis on minimaalselt 0,01 hektari suurune ja 20 meetri pikkune ning kus iga 20 meetri peal kasvab vähemalt kolm puud. Põllumaa puhul tuleb puude rida säilitada kogu põllumaa maa-alal. Puude rea minimaalne suurus on 0,01 hektarit, mis arvestatakse võrade ulatuse põhjal. 2016. aastaks suurendati puude hõreduse kriteeriumit – iga 20 meetri kohta peab kasvama vähemalt 3 puud. Puude reaks ei arvata põllumassiivi ja metsa vahel asuvat puude rida. Puude reaks ei loeta puid, mis asuvad eesvoolu või kuivenduskraavi pervel või nõlval. Puude reas tuleb hukkunud puud asendada nii, et säiliks tervik vastavalt kehtestatud minimaalsetele nõuetele. Säilitada tuleb põllumajandusmaaga vahetult külgnev puude rida, mis arvatakse toetusõigusliku põllumajandusmaa osaks ja mida edaspidi nimetatakse põllumajandusmaa servas olevaks puude reaks.

Nõue 4: Põllumajandusmaa servas ja sellega külgneval alal tuleb säilitada selgesti eristatav puude või põõsastega hekk, mis on minimaalselt 0,01 hektari suurune ja 20 meetri pikkune ning maksimaalselt 10 meetri laiune. Hekiks ei arvata põllumassiivi ja metsa vahel asuvat hekki. Hekiks ei loeta puid ja põõsaid, mis asuvad eesvoolu või kuivenduskraavi pervel või nõlval. Hekis tuleb hukkunud puud või põõsad asendada nii, et säiliks tervik vastavalt kehtestatud minimaalsetele nõuetele. Kuni 4 meetriseid heki katkestusi ei loeta heki katkemiseks. Hekiks loetakse ka esimesel aastal rajatud hekk. Säilitada tuleb põllumajandusmaaga vahetult külgnev hekk, mis arvatakse toetusõigusliku põllumajandusmaa osaks ja mida edaspidi nimetatakse põllumajandusmaa servas olevaks hekiks. Põllumaa puhul tuleb hekk säilitada kogu põllumaa maa-alal. See tähendab, et põllumaa puhul tuleb lisaks põllu servas asuvale puude reale või hekile säilitada ka põllumaa maa-ala sees asuv puude rida või hekk.

Nõue 5: Põllumajandusmaal ja põllumajandusmaaga külgneval alal tuleb säilitada alla 10 km2   valgalaga eesvoolud ja maaparandussüsteemi maa-alal paiknevad kuivenduskraavid. Nõudega ei ole hõlmatud kraavid, mis ei asu maatulundusmaal, vaid on „muul maal“ ja ei ole maaparandussüsteemi osad. Toetusõigusliku maa osaks arvatakse eesvoolud ja kuivenduskraavid kuni 12 meetri ulatuses. Kraavi ja põllu vahele ei tohi jääda üle 2 m laiust puittaimestikku. Maastikuelemendi säilitamise nõude täitmise kontrollimisel loetakse säilitatuks eesvool ja kuivenduskraav, mis täidab maaparanduslikku eesmärki olenemata hooldustööde teostamise tasemest. Kraavi säilitatuks lugemisel ei kontrollita nõuetekohaste maaparanduslike hooldustööde tegemist ja taimestiku esinemist kraavi pervel või nõlval. 

Nõue 6: Põllumajandusmaal ja põllumajandusmaaga külgneval alal tuleb säilitada Maaelu arengukava 2007–2013 ja Maaelu arengukava 2014–2020 kiviaia taastamise toetuse raames taastatud või taastatav kiviaed ja pärandkultuuriobjektina kaardistatud kiviaed.  Kiviaiale on kehtestatud järgnevad miinimum ja maksimum mõõdud: minimaalne laius 50 cm, maksimaalne laius 280 cm; minimaalne kõrgus 30 cm ja maksimaalne kõrgus 170 cm. Pärandkultuuriobjektina määratletud kiviaiad on üle Eesti kaardistatud ning vastav kaardikiht on kõigile avalikult kasutatav ning kättesaadav Maa-ameti kaardirakenduses. Nimetatud kaardikiht on lisatud ka PRIA kodulehel asuvale põllumassiivide veebikaardile. Toetusega rajatud või taastatud kiviaedade säilimise kontrollimisel lähtutakse samadest kontrollikriteeriumitest, mis on sätestatud toetusega rajatud või taastatud kiviaia säilitamisele. Pärandkultuuriobjektina määratletud kiviaedade puhul on oluline, et objekt oma ajaloolises väärtuses samal kohal säilitataks. Pärandkultuuriobjektina määratletud kiviaiale võib taotleda kiviaia taastamise toetust ja taastada kiviaed samale kohale. Sel juhul ei pea seda kiviaeda säilitama algses olekus ning nõue loetakse täidetuks kui säilitatakse taastatud kiviaed.  

Nõue 7:  Põllumajandusmaal tuleb säilitada looduskaitseseaduse § 4 lõike 1 alusel kaitse all olev looduse üksikobjekt, mis on üksik puu, kivi (sh rahn või kivikülv) ja allikas. Analoogne nõue on maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõudena kehtinud alates 1. jaanuarist 2010. a. Jätkuvalt tuleb säilitada ka kõik ülejäänud looduskaitseseaduse § 4 lõike 6 alusel kaitse all olevad looduse üksikobjektid, kuid need ei ole otseselt seotud põllumajandustoetuste saamisega ja pole määratletud maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuetena. Nimetatud looduse üksikobjektid on kaardistatud ja taotlejale kättesaadavad nii Maa-ameti kaardirakendusest, EELIS andmebaasist kui ka PRIA põllumassiivide veebikaardil. 

Nõue 8: Põllumajandusmaal tuleb säilitada muinsuskaitseseaduse § 3 lõikes 2 sätestatud kinnismälestis, milleks on matusepaik, muistne põld, lohukivi, kultusekoht, tee ja sild. Analoogne nõue on maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõudena kehtinud alates 1. jaanuarist 2010. a. Nimetatud kinnismälestised on kaardistatud ja leitavad nii Maa-ameti kaardirakendusest kui ka PRIA põllumassiivide veebikaardi arheoloogiamälestiste kaardikihilt. 

Nõue 9: Põllumajandusmaal tuleb säilitada pärandkultuuriobjektina kaardistatud mälestuskivi,  pärimustega allikas, puu, kivisild, kivitruup, munakivitee ja karjatanum. Aastatel 2006–2011 toimus üle Eesti pärandkultuuriobjektide kaardistamine ning loodi andmebaas Maa-ameti kaardirakenduse juurde. Selleks, et pärandkultuuri objektid teadmatusest või niisama hooletusest ei hävineks, on oluline maaomanike ja maastikul tegutsejate teadlikkus nende väärtuslike objektide olemasolust. Alates 2015 oleme maastikuelemendina säilitamist vajavate objektide hulka arvanud ka pärandkultuuriobjektid, millel on otsene seos põllumajandusmaa või põllumajandustegevusega. Oma valduses olevad pärandkultuuriobjektid leiab Maa-ameti kaardirakendusest ja ka PRIA põllumassiivide veebikaardilt ning need elemendid saab arvata oma toetusõigusliku põllumajandusmaa hulka.   

Nõue 10: Nõuetes 3, 4, 7 ja 9 nimetatud puude rea, heki või üksiku puu hoolduslõikus või pügamine on keelatud lindude pesitsemise ja poegade üleskasvatamise ajal ning on lubatud alates 10. augustist. Sisuliselt on tegemist loodusliku linnustiku kaitse direktiivist  2009/147/EÜ tuleneva kohustusega ja looduskaitseseaduse § 55 lõikes 61 kehtestatud nõudega, mis  sätestavad lindude pesitsemise ja poegade üleskasvatamise kaitse nõuded. Põllumajandusministri 14. jaanuari 2015. a määrusega nr 4 „Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded“ on sätestatud konkreetne kuupäev, millest varem ei tohi maastikuelementidena määratletud puid ja hekke pügada, et kaitsta lindude pesitsemist ja poegade üleskasvatamist. Mõistlik hekkide ja puude lõikamise või pügamise aeg ongi sügisel ning ei ole vajadust seda teha kevadel või suve esimeses pooles. 

Nõue 11: Põllumajandusmaal rakendatakse „Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse“ 6. peatükis sätestatud tuulekaera tõrjeabinõusid. Kui põllumajandusmaal esineb tuulekaera, esitab taotleja Põllumajandusametile viivitamata, kuid hiljemalt 31. juuliks, põllumajandusministri 27. detsembri 2004. a määruse nr 196 „Tuulekaera tõrjeabinõud” lisas 1  esitatud vormi kohase teatise tuulekaera esinemise kohta. Tuulekaerast teatamise nõue on maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõudena kehtinud ligi 10 aastat. Kuna tuulekaer on jätkuvalt Eestis laialt levinud ja tuleb rakendada meetmeid tuulekaera leviku vältimiseks, kehtib tuulekaerast teatamise nõue ka edaspidi. PRIA koostab nende taotlejate loetelu, kelle põllul avastati kohapealse kontrolli käigus tuulekaera esinemine, ja asjakohaste põldude loetelu, ning esitab selle Põllumajandusametile 15. oktoobriks. Põllumajandusamet kontrollib, kas loetelus märgitud põldude kohta on 31. juuliks esitatud tuulekaera esinemise teatis ja edastab kontrolli tulemused PRIA-le loetelu saamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.

Nõue 12: Põllumajandusmaal või põllumajandusmaaga külgneval alal esinevast karuputke võõrliigist, mille kohta ei ole Maa-ameti andmeid, tuleb hiljemalt 31. maiks esitada lisas 3 toodud vormi kohane teatis Keskkonnaametile. Suures enamuses on Keskkonnaametil karuputke võõrliigi esinemise kohad juba kaardistatud ja edastatud Maa-ameti geoportaali karuputke rakendusse. Üldjuhul on nendel maadel karuputke tõrje maaomanikuga ka erinevate infokanalite kaudu kooskõlastatud. Nõude kehtestamise eesmärk on toetuste taotlejate tähelepanu juhtimine karuputke võõrliikide esinemise probleemile ning vajadusele tegeleda tõrjega. Toetuste taotleja peaks kontrollima oma valduses olevaid põllumajandusmaid ja põllumajandusmaaga külgnevaid alasid ning karuputke esinemise korral kontrollima, kas koloonia on geoportaali karuputke rakendusse märgitud. Kui ei ole, siis tuleb täita Põllumajandusministri 14. jaanuari 2015. a määruse nr 4 „Maa heas põllumajandus-ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded“ lisas olev teatis ning esitada see Keskkonnaametile. Põllumajandusmaaga külgneva ala all mõeldakse vahetult põllumajandusmaaga kokkupuutes olevaid karuputke esinemiskohti, kuid soovitatav on Keskkonnaametile teada anda ka põllumajandusmaast kaugemal olevatest karuputke esinemise kohtadest.  

Eestis esinevad peamised karuputke võõrliigid on Sosnovski karuputk, hiid-karuputk ja pärsia karuputk. Eestis esineb ka nt siberi karuputk, mis ei ole võõrliik, mille levik ei ole inimesele ega loodusele kahjulik ja mida ei ole vaja tõrjuda. Kui on raskusi karuputke liigi määramisel, on kindlam esitada teatis või konsulteerida Keskkonnaametiga. Teatises teeb taotleja ise valiku või vajadusel konsulteerib Keskkonnaametiga, kas ta tegeleb karuputke tõrjega ise või laseb Keskkonnaametil tõrje tellida. Kui toetuse saaja tegeleb karuputke tõrjega ise, siis tuleks tal tutvuda Keskkonnaameti kodulehel avaldatud juhendiga. Kui tegemist on mahepõllumajanduslikult tunnustatud ettevõtte põllumajandusmaaga, siis tuleb kasutada mahetootmises aktsepteeritavat tõrjemeetodit, milleks on nt käsitsi kaevamine või õisikute lõikamine.  
  
2.3.2. Kohustuslikud majandamisnõuded

Kohustuslikud majandamisnõuded (KM) rakendusid Eestis nõuetele vastavuse raames järk-järgult aastatel 2009–2013. Alates 2015. aastast on KM loetelu kehtestamise aluseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1306/2013 artikkel 93 ja lisas II avaldatud õigusaktid. Nimetatud õigusaktide artiklitest lähtuvalt, mis puudutavad valdkondi nagu veekaitse, elurikkus, toiduohutus, loomade identifitseerimine ja registreerimine, loomahaigused, taimekaitsevahendid ning loomade heaolu, on koostatud kohustuslike majandamisnõuete loetelu. Olulisemad muudatused KM nõuete struktuuris tehti 2015. aastaks. 

2016. aastaks on muudatusi nitraaditundliku ala nõuetes (KM 1), mis tulenevad 16.1.2016 kehtima hakanud veeseaduse muudatustest. Põllumajandusloomade kaitse (KM 13) nõuetes on täpsustatud viiteid ning täiendatud nõude 3 sõnastust. Kohustuslike majandamisnõuete loetelu on avaldatud PRIA kodulehel http://www.pria.ee/et/oluline-info/vaade/nouetele_vastavus/nouetele_vastavus/. 

2.3.3. Nõuetele vastavuse küsimustik

Alates 2012. aastast tuleb taotlejal koos taotluse esitamisega täita ka nõuetele vastavuse küsimustik. Tegemist on informatiivse küsimustikuga, mille eesmärgiks on saada ülevaade nendest taotlejale rakenduvatest nõuetest, mille kohta ei ole võimalik saada piisavat infot olemasolevate registrite kaudu. Alates 2015. aastast on küsimustik ühise taotlusvormi PT50 osa, mida täidavad toetuste taotlemiseks kõik otsetoetuste taotlejad. Alljärgnevalt on välja toodud kõik küsimustiku küsimused ning mõistete selgitused. 

Piimalehma, ammlehma ning ute ja kitse kasvatamise otsetoetuse taotlejad, kes ei taotle ühtset pindalatoetust, peavad esitama pindalatoetuste taotluste vastuvõtmisperioodil maikuus maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” määruses toodud pindalatoetuste taotluse  ja maksetaotluse, mille üheks osaks on nõuetele vastavuse küsimustik.

Keskkond
1. Minu valduses on maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõudega määratletud maastikuelemente, mida tuleb säilitada. Maastikuelementide deklareerimine on toimunud taotlejate ja PRIA koostöös 2014. aasta lõpust alates. Taotleja märgib küsimustikus „X“, kui tema valduses on HPK maastikuelemendi kriteeriumitele vastav (vt HPK maastikuelementide nõuded 1 – 9) põllusaar, metsasiil, puude rida, hekk, kraav, kiviaed, looduse üksikobjekt, kinnismälestis või pärandkultuuriobjekt. 

2. Kasutan põllumajandusmaa niisutamiseks põhjavett rohkem kui 5m³ või pinnavett rohkem kui 30m³ ööpäevas. Põllumajandusmaa niisutamiseks loetakse niisutus- ehk vihmutussüsteemi ja altniisutussüsteemi kasutust. Niisutussüsteem maaparandusseaduse (§ 3 p 3) tähenduses on maatulundusmaa niisutamiseks ettenähtud maaparandussüsteem, mille kaudu vesi ammutatakse veekogust või põhjaveekihist ja jaotatakse niisutatavale maale. Põhjavesi on maapõues sisalduv vesi (veeseadus § 2 p 6). Pinnavesi on püsivalt või ajutiselt veekogus seisev või voolav vesi või lume- või jääkogumis sisalduv vesi, välja arvatud merevesi (veeseadus § 2 p 4).

3. Minu valduses on üle 3m³ mahutavusega naftasaaduste hoidmise ehitis.
Naftasaaduste hoidmise ehitis on:
1) naftasaaduste mahuti, mille maht on üle 3m³; 
2) üle 3m³ mahuga naftasaaduste mahuti koos torustike ja seadmetega; 
3) üle 3m³ mahuga naftasaaduste mahuti koos torustike ja seadmetega ning laadimis- või tankimisplatsiga.

Valduseks tuleb lugeda kõik enda ettevõtted ja nende territooriumid, mille kasutamiseks on toetuse taotlejal õigus. Kui taotleja valduses on mitu mahutit, nt kaks 2m³ mahutit ja need pole omavahel ühendatud, siis käsitletakse neid eraldi ja nende mahtusid ei liideta.

4. Kasutan mineraalväetisi. Märgib taotleja, kelle ettevõtte/majapidamise/põllumajandusliku majapidamise territooriumil kasutatakse mineraalväetisi. 

5. Hoian sõnnikut sõnnikuhoidlas. Märgib taotleja, kelle ettevõttes/majapidamises/põllumajanduslikus majapidamises hoitakse sõnnikut sõnnikuhoidlas ja/või sügavallapanuga laudas.

6. Hoian sõnnikut aunades. Sõnnikuaun on Vabariigi Valitsuse 28.08.2001. a määruse nr 288 nõuete kohaselt põllul hoitav sõnnikukogum. Märgib taotleja, kelle ettevõtte/ majapidamise/ põllumajandusliku majapidamise territooriumil hoitakse sõnnikut aunades.

Rahva-, looma- ja taimetervis

1. Kasutan taimekaitsevahendeid. Märgib taotleja, kelle ettevõttes/majapidamises/põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse taimekaitsevahendeid. Rist märgitakse juhul, kui taimekaitsevahendi kasutajaks on inimene enda ettevõttest või kui töö on tellitud teenuse osutajalt.

2. Tegelen alljärgnevate loomsete esmatoodete (toorpiim, munad, mesi, muu) tootmise ja turustamisega ja 3. Tegelen alljärgnevate mitteloomsete esmatoodete (teravili, köögivili, muu) tootmise ja turustamisega.

Ei märgi taotleja, kes toodab esmatooteid oma tarbeks.
Esmatootmine – esmatoodete tootmine, pidamine või kasvatamine, kaasa arvatud saagikoristus, lüpsmine ja põllumajandusloomade kasvatamine enne tapmist. 

Taimsete esmatoodete tootmine on nt teravilja, puuvilja, köögivilja ja maitsetaimede kasvatamine ja sellega seonduvad tegevused (saagi koristamine, puhastamine, hoiustamine jne). Loomsete esmatoodete tootmine on nt munade tootmine ja kogumine tootja juures v.a munade pakkimine; mesindusega seonduvad tegevused, mida teostatakse mesiniku enda juures, nagu mee kogumine, vurritamine; lüpsiloomade lüpsmine ja piima hoiustamine piimafarmis; kalade kasvatamine vesiviljelusettevõtetes ning nende vedu töötlemisettevõttesse; toiduloomade kasvatamine põllumajandusettevõttes ning sellega seotud toimingud, kaasa arvatud lihaloomade vedu turule, tapamajja või loomade vedu põllumajandusettevõtete vahel.

Loomsete esmatoodete hulka kuuluvad muu hulgas nt munad, toorpiim, mesi, kalatooted, teod jms. Värske liha ei ole esmatoode, kuna see saadakse pärast tapmist.

Turuleviimine on toidu või sööda valdamine müügi eesmärgil, kaasa arvatud müügiks pakkumine ja mis tahes muud liiki tasu eest või tasuta üleandmine ning müük, turustamine ja muud liiki üleandmine.

3. LOOMAKASVATUSE OTSETOETUSTE SAAMISE NÕUDED
3.1. Nõuded piimalehma kasvatamise otsetoetuse saamiseks

Piimalehma kasvatamise otsetoetust võib taotleda füüsiline või juriidiline isik või juriidilise isiku staatuseta isikute ühendus, kes täidab otsetoetuste saamise nõudeid (vt ptk 2). Toetust võib taotleda taotleja, kes põllumajandusloomade registri andmete kohaselt kasvatab taotluse esitamise aasta 2. märtsi seisuga kuni 100 piimalehma ja piimalehmade arv ei suurene üle 100 piimalehma kuni 8. maini. Põllumajandusloom, kelle kohta toetust taotletakse, peab olema nõuetekohaselt identifitseeritud ja põllumajandusloomade registris registreeritud. Kui karjas on üle 100 piimalehma, siis kari ei ole piimalehma kasvatamise otsetoetuse toetusõiguslik ning toetust ei maksta.

Piimalehmaks loetakse piimatõugu lehma, kui tal on asjaomase tõu tunnused. Piimatõuks loetakse järgmised tõud: eesti holstein (EHF), eesti punane (EPK), eesti maatõug (EK), �viitsi (AP), äär�iri (FA), dzörsi (JER). Nimetatud tõugudesse kuuluvaks loetakse asjaomaste tõutunnustega loomad. Piimatõuks ei loeta piimalehma, kes on saadud lihatõuga ristamisel ja kuulub lihatootmiseks peetavate loomadega samasse karja.
Taotleja peab oma karjas pidama taotlusel märgitud arvul nõuetekohaseid piimalehmasid taotluse esitamise päevast kuni 8. maini 2016. Karjas võib olla taotlusel märgitud arvust vähem põllumajandusloomi, kui see on tingitud pärast taotlemist ilmnenud vääramatust jõust või erandlikest asjaoludest (Vt p 4.3.4).

3.2. Nõuded ammlehma kasvatamise otsetoetuse saamiseks

Ammlehma kasvatamise otsetoetust võib taotleda füüsiline või juriidiline isik või juriidilise isiku staatuseta isikute ühendus, kes täidab otsetoetuste saamise nõudeid (vt ptk 2). Toetust võib taotleda taotleja, kes põllumajandusloomade registri andmete kohaselt kasvatab taotluse esitamise aasta 2. märtsi seisuga kuni 25 ammlehma ja vähemalt 8 kuu vanust lehmmullikat. Ammlehmade ja vähemalt 8 kuu vanuste lehmmullikate arv ei tohi suureneda üle 25 looma kuni 8. maini. Põllumajandusloom, kelle kohta toetust taotletakse, peab olema nõuetekohaselt identifitseeritud ja põllumajandusloomade registris registreeritud. Kui karjas on üle 25 ammlehma ja lehmmullika, siis kari ei ole ammlehma kasvatamise otsetoetuse toetusõiguslik ning toetust ei maksta.

Ammlehm või lehmmullikas loetakse toetuse nõuetele vastavaks, siis kui tal on asjaomase tõu tunnused või ta on lihatõuga ristamisel saadud loom, kes kuulub lihatootmiseks peetavate loomadega samasse karja. Toetusõiguslikuks lehmmullikaks loetakse vähemalt 8 kuu vanune poegimata emaveis (lehmmullikas). Lihatõuks loetakse järgmised tõud: hereford (Hf), limusiin (Li), aberdiin-angus (Ab), �arolee (Ch), �oti mägiveis (Hc), piemont (Pi), hele tõug (Ba), simmental (Si), belgia sinine (Bb), dexter (De), galloway (Ga), aubrac (Au), saksa �orthorn (SH), salers (SA). 

Taotleja peab oma karjas pidama taotlusel märgitud arvul nõuete kohaseid ammlehmasid ja lehmmullikaid taotluse esitamise päevast kuni 8. maini. Karjas võib olla taotlusel märgitud arvust vähem põllumajandusloomi, kui see on tingitud pärast taotlemist ilmnenud vääramatust jõust või erandlikest asjaoludest (Vt p 4.3.4).

3.3. Nõuded ute ja kitse kasvatamise otsetoetuse saamiseks

Ute ja kitse kasvatamise otsetoetust võib taotleda füüsiline või juriidiline isik või juriidilise isiku staatuseta isikute ühendus, kes täidab otsetoetuste saamise nõudeid (vt ptk 2). Toetust võib taotleda taotleja, kes põllumajandusloomade registri andmete kohaselt kasvatab taotluse esitamise aasta 2. märtsi seisuga vähemalt kümmet, kuid mitte rohkem kui 100 utte või emakitse, kes on taotluse esitamise aasta 27. aprilli seisuga vähemalt ühe aasta vanused. Nõuetekohaste uttede ja emakitsede arv ei tohi väheneda alla kümne ega suureneda üle 100 looma  kuni 8. maini. Põllumajandusloom, kelle kohta toetust taotletakse, peab olema nõuetekohaselt identifitseeritud ja põllumajandusloomade registris registreeritud. Kui karjas on alla 10 või üle 100 ute ja kitse, siis kari ei ole ute ja kitse kasvatamise otsetoetuse toetusõiguslik ning toetust ei maksta.
Taotleja peab oma karjas pidama taotlusel märgitud arvul nõuetekohaseid uttesid ja emakitsi taotluse esitamise päevast kuni 8. maini. Karjas võib olla taotlusel märgitud arvust vähem põllumajandusloomi, kui see on tingitud pärast taotlemist ilmnenud vääramatust jõust või erandlikest asjaoludest (Vt p 4.3.4). 

3.4. Väikepõllumajandustootja toetusest loobumine 
Taotlejad, kes liitusid 2015. aastal väikepõllumajandustootjate toetusega (VPT) ja taotlesid pindalapõhiseid ja loomapõhiseid otsetoetusi ning soovivad selle kavaga jätkata, esitavad edaspidi igal aastal loomakasvatuse toetuste taotluse ning pindalatoetuste taotluse ja maksetaotluse. Nimetatud taotluste esitamisega kinnitab taotleja soovi jätkata väikepõllumajandustootjate kavas. 
Väikepõllumajandustootjate kavast on võimalik loobuda alates 2016. aastast, esitades selleks PRIA-le kas loomakasvatuse otsetoetuste taotlemise perioodil loomakasvatuse taotluse või pindalatoetuste taotlemise perioodil pindalatoetuste taotluse ja maksetaotluse, kus taotleja märgib, et loobub väikepõllumajandustootja toetusest. Need loomakasvatuse toetuse taotlejad, kes ei soovi antud kavaga jätkata, saavad sellest loobuda loomakasvatuse toetuste taotluse esitamisel ning sama taotlusega saavad nad edaspidi taotleda loomapõhiseid otsetoetusi.  Pindalatoetuste taotlemiseks tuleb esitada pindalatoetuste taotlus ja maksetaotlus. 
Pane tähele! 
•	Kui taotleja loobub antud kavas osalemisest, siis rohkem enam selle kavaga liituda ei ole võimalik, kuna väikepõllumajandustootjate kavaga sai liituda vaid 2015. aastal. 
•	Kui taotleja märgib ühel kõnealustest taotlustest VPT kavast loobumise, siis arvestatakse, et taotleja loobub VPT kavast nii looma- kui pindalapõhiste otsetoetuste osas. 
•	Esitatud alustoetuste taotluse tagasivõtmine ei tühista VPT kavast loobumist.
•	VPT kavaga liitumine on füüsilise või juriidilise isiku põhine ja kavaga liitumine ei ole päritav ega üleantav.
•	Kui VPT-ga liitunud isik muudab oma juriidilist vormi (nt FIE-st OÜ-ks) ja soovib VPT kavaga jätkata, siis tuleb sellest vabas vormis teavitada PRIA-t.
Väikepõllumajandustootjate kavaga on liitunud taotleja, kes 1.-15. augustini 2015. a esitas PRIA-le VPT toetuse taotluse väikepõllumajandustootjate kavaga liitumiseks.
VPT toetuse summa kujuneb teiste taotletud otsetoetuste ühikumäärade ning taotletud ühikute järgi ning see summa saab olla kuni 1250 eurot. Kui alustoetuste otsetoetuste summa on suurem kui 1250 eurot, siis vähendatakse toetust kuni 1250 euroni. 
VPT toetuse taotleja  ei pea täitma otsetoetuste osas nõuetele vastavuse nõudeid ning ta on vabastatud rohestamise tavade järgimisest. Siiski, MAK 2009-2013 või MAK 2014-2020 pindala ja loomapõhiste toetuste taotlemisel peab taotleja nõuetele vastavuse nõudeid järgima.

Püsirohumaa säilitamine

Kui piimalehma, ammlehma ning ute ja kitse kasvatamise otsetoetuse taotleja kasutab põllumajandusmaad, aga ei taotle ühtset pindalatoetust, tuleb tal esitada ühtse pindalatoetuse taotlemise perioodil (taotluste vastuvõtt on 2016. a maikuus) säilitatava püsirohumaa pindala määramiseks andmed oma maakasutuse kohta. Maakasutust on vaja näidata ainult nende põldude osas, mis on tegelikult 2016. aastal taotleja kasutuses, nt kui maa on välja renditud, siis seda taotlusel ei märgita.

4. TAOTLUSE ESITAMINE, VASTUVÕTMINE JA MENETLEMINE

4.1 Kliendiks registreerumine

Kõik toetuste taotlejad peavad olema kantud PRIA põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse (edaspidi register). Avaldus taotleja andmete registrisse kandmiseks tuleb esitada esmakordsel toetuse taotlemisel koos taotlusega. Avaldust on võimalik esitada e-PRIA vahendusel (http://www.pria.ee/et/ePRIA).  Vormi leiate ka aadressil http://www.pria.ee/et/Registrid/Toetuste_register. 

Kui registrisse kantud andmed on muutunud, peab taotleja esitama vabas vormis registrikande muutmise avalduse 15 päeva jooksul andmete muutumisest arvates. Ajakohastatud andmed võimaldavad PRIA-l taotluste osas täiendavate küsimuste tekkimise korral taotlejatega operatiivselt ühendust võtta ja tagada ka toetuste kiire ja korrektse menetlemise. 

Kindlasti palume taotlejail üle kontrollida oma e-posti aadress PRIA registris.

4.2. Taotluse esitamine

Piimalehma, ammlehma ning ute ja kitse kasvatamise  otsetoetuse saamiseks peab taotleja esitama taotlusperioodil 2.-21. märtsini 2016. a. loomakasvatuse toetuste taotluse (PT51) ning märkima nende loomade arvu, kelle kohta ta toetust taotleb. Hilinenud taotluste vastuvõtmise aeg on 22. märtsist kuni 15. aprillini 2016. a. Hilinenud taotluste puhul vähendatakse toetust 1% iga hilinetud tööpäeva kohta. Kui taotlus on esitatud nädalavahetusel või riigipühal, loetakse hilinenud päevade arvestamisel taotlus esitatuks nädalavahetusele või riigipühale järgneval esimeselt tööpäeval.

Kui taotleja ei taotle pindalatoetuste- ja maksetaotlusel taotletavaid toetuseid, peab ta lisaks loomakasvatuse toetuste taotlusele esitama pindalatoetuste taotlemise ajal 2. mai 21. mai 2016. a. pindalatoetuste- ja maksetaotluse, kus ta täidab nõuetele vastavuse küsimustiku ning põldude loetelu, kus ta märgib andmed kogu põllumajandusmaa kohta, mida tal on õigus kasutada, sealhulgas andmed püsirohumaa ja kasvatatavate põllumajanduskultuuride kohta. 

Kui taotleja  haldab lennujaamu, veerajatisi, alalisi spordiväljakuid või puhkealasid või osutab raudtee- või kinnisvarateenuseid või tegeleb üksnes metsamajandamisega, esitab ta maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” lisas 4 toodud vormil andmed oma põllumajandusliku tegevuse kohta. Vajaduse korral, kui riiklikest registritest ei ole kõik andmed kättesaadavad või kui taotleja soovib esitada lisatõestust, esitab ta oma majandustegevuse kohta tõendid, mida on võimalik kontrollida.

Taotluse esitamine läbi e-PRIA

Taotluse saab esitada internetis e-PRIA kliendiportaali vahendusel. e-PRIA portaali saab siseneda PRIA kodulehe kaudu (www.pria.ee). e-PRIA portaalis on ka vajalikud kasutusjuhendid. e-PRIAs taotluse esitamiseks ei pea minema PRIA maakondlikku teenindusbüroosse, kuid büroodes on e-PRIA kliendiarvutid ka kohapeal kasutamiseks olemas ning vajadusel juhendavad kliente klienditeenindajad. e-PRIAsse sisenemiseks on kliendil vaja ID-kaarti ja selle PIN-koode. Lisaks on võimalik siseneda Mobiil ID-d või internetipanga kasutajatunnuseid kasutades läbi riigiportaali https://www.eesti.ee

 e-PRIAs näeb klient eelmis(t)e aasta(te) e-PRIA kaudu esitatud taotlusi „Dokumendid“ menüüst „Esitatud“ alt. Kõik taotlusega seotud dokumendid on nähtavad alajaotuses „Dokumendiga seotud failid“.

Lisaks loomatoetuste taotlusele saate e-PRIAs esitada ka toetuste taotlemiseks vajalikke muid andmeid/dokumente teenuse „Dokumendi üleslaadimine (loomatoetuste taotluse lisadokumentide esitamiseks)“ kaudu. 

Kuna taotlusvooru viimastel päevadel on e-PRIA kasutamise aktiivsus olnud tavapäraselt väga suur, siis võib PRIA suurest koormusest tulenevate probleemide ennetamiseks piirata e-PRIAsse sisenejate arvu. Kui taotlusvooru viimastel päevadel ei õnnestu e-PRIAsse kohe siseneda, palume mõne aja pärast uuesti proovida. Kui tegemist on taotlusvooru viimase vastuvõtupäevaga ja taotluse esitamine läbi e-PRIA siiski ei õnnestu, palume esitada taotluse e-posti teel digitaalselt allkirjastatult info@pria.ee, saata postiga või tuua lähimasse maakondlikku teenindusbüroosse.

NB! Kui taotlusvooru ajal ei õnnestu e-PRIA kaudu taotlust esitada, tuleb seda kindlasti teha teisi võimalusi kasutades! Taotlust on võimalik esitada ka pärast taotlusvooru lõppu, perioodil 22. märtsist kuni 15. aprillini, kuid siis vähendatakse määratavat toetust 1% iga hilinetud tööpäeva eest. 

Pärast vastuvõtuperioodi, s.o pärast 15. aprilli esitatud taotlusi menetlusse ei võeta!

Taotluse esitamine paberil ja e-posti teel

Taotlusi saab esitada 2.-21.märtsini ka PRIA maakondlikes teenindusbüroodes, mis on avatud esmaspäevast reedeni kl 8.30-16.00. 

Paberil taotluse esitamisel palume võtta kaasa isikut tõendava dokumendi. Kui taotleja eest kirjutab taotlusele alla esindaja, peab ta taotlusega koos esitama taotleja poolt kinnitatud lihtkirjaliku volituse. 

Maakondlikus teenindusbüroos kliendiarvuti kasutamiseks ja taotluse esitamiseks soovitame broneerida aja (kodulehel www.pria.ee/reg, infotelefonil 737 7679 või teenindusbüroo telefonil). Soovitame seda võimalust kasutada, et vältida järjekorras ootamist.

Posti teel võib taotlusi saata alates 2. märtsist ning taotluse esitamise ajaks loetakse varaseim postitempli kuupäev. Taotluse palume saata maakondliku teenindusbüroo aadressil või PRIA keskusesse - Tähe 4, Tartu 51010.
Soovi korral saab taotluse esitada elektrooniliselt e-posti aadressil info@pria.ee. Elektrooniliselt esitatavad dokumendid tuleb kinnitada digitaalallkirjaga.

PRIA maakondlike teenindusbüroode töötajate ülesandeks on taotlusvormide ning juhendmaterjali jagamine ning taotluste vastuvõtmine. PRIA teenistujad ei tohi taotlejaile taotlustele kantavate andmete osas sisulist nõuannet jagada, küll aga võib nende käest küsida teavet üldise informatsiooni, õigusaktide jms kohta. Taotlusdokumentide vorme saab PRIA maakondlikest teenindusbüroodest ja võib välja trükkida koduleheküljelt.

Vajadusel saab taotlemise ja e-PRIA kasutamise kohta nõu küsida PRIA otsetoetuste infotelefonil 7377 679, registrite infotelefon on 7312 311.  Maakondlike teenindusbüroode kontaktandmed leiate PRIA kodulehelt http://www.pria.ee/et/pria/teenindusbrood 

4.3. Taotlusel esitatud andmete muutmine või taotluse menetlemise lõpetamine
Taotluses esinevate puuduste kõrvaldamiseks saab taotlusel muudatusi teha kuni 15. aprillini või kuni PRIA saadetud järelepärimise või e-PRIAs antud teates toodud tähtajani. Taotluses esinevate puuduste tähtaegselt kõrvaldamata jätmisel jätab PRIA taotluse või muudatuse läbi vaatamata. Toetusnõuetega seonduvate muudatuste tähtaegselt tegemata jätmisel rakendab PRIA õigusaktides sätestatud vähendamisi ja väljaarvamisi.

e-PRIA kaudu e-taotluse esitanud taotleja saab oma taotluse andmeid muuta ja annulleerida e-PRIAs.

Taotlusel esitatud andmete muutmise ja taotluse menetlemise lõpetamise soovituslikud vormid on saadaval ka PRIA koduleheküljel ja PRIA maakondlikes teenindusbüroodes. 

4.3.1. Taotlusel esitatud andmete muutmine

•	Taotluses esitatud loomade arvu on võimalik suurendada kuni 15. aprillini ; 
•	taotluse saab osaliselt või tervenisti tagasi võtta kuni kohapealse kontrolli toimumiseni või kohapealsest kontrollist teatamiseni, PRIA leitud vigadest teadaandmiseni või toetuse määramise otsuse tegemiseni;
•	taotleja peab PRIA-t 10 päeva jooksul kirjalikult teavitama pärast taotluste esitamist tekkinud olulistest muudatustest (nt muutub  loomade arv, mille kohta ta toetust taotleb) ja nõuete täitmist takistavatest asjaoludest. Nii on võimalik hoiduda järgnevatest arusaamatustest, toetussumma vähendamisest või sellest ilmajäämisest.

4.3.2. Taotluse menetlemise lõpetamine (annulleerimine)
Taotluse või toetusliigi menetlemist on võimalik lõpetada kas e-PRIA kaudu (kui taotlus on esitatud e-PRIA vahendusel) või taotleja kirjaliku avalduse alusel kuni kohapealse kontrolli toimumiseni või kohapealsest kontrollist teatamiseni, PRIA leitud vigadest teadaandmiseni või toetuse määramise otsuse tegemiseni. Taotluse annulleerimisel on taotleja samas seisus, nagu enne taotluse esitamist - ta saab esitada uue taotluse taotluste vastuvõtmise perioodi jooksul. 

4.3.3. Ilmsed vead

Ilmsete vigade parandamine loomatoetuste taotlusel võib toimuda taotleja avalduse alusel või PRIA ettepanekul. Enne parandamist peab PRIA teenistuja veenduma, et tegemist on ilmse veaga, mida tehes taotleja käitus heauskselt ja ausalt.
Ilmseteks vigadeks saab lugeda vigu, mida saab kontrollida registri andmete alusel või mis ilmnevad toetuse taotluse eri andmeid võrreldes, või kui viga on tehtud näiteks numbrite vales järjekorras kirjutamisel (169 asemel 196). Ilmseteks vigadeks ei loeta vigu, mis on toetuse suurust määravates arvudes.

4.3.4. Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud

Vääramatu jõu ja erandlike asjaolude hindamisel võetakse arvesse üksikjuhtudel ilmnenud asjaolusid. Vääramatu jõud on asjaolu, mida taotleja ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt ei saanud temalt oodata, et ta selle asjaoluga arvestaks, seda väldiks või takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks.

Vääramatu jõuna käsitletakse näiteks järgmiseid juhtusid:
•	taotleja surm; 
•	taotleja pikaajaline töövõimetus; 
•	põllumajandusettevõtte olulise osa sundvõõrandamine, kui kohustuse võtmise päeval ei olnud sellist sundvõõrandamist võimalik ette näha; 
•	raske loodusõnnetus, mis kahjustab tõsiselt põllumajanduslikku majapidamist;
•	loomakasvatushoone hävimine õnnetuse tagajärjel; 
•	kogu või osa põllumajandustootja karja kahjustav loomataud;
•	taotleja ettevõtte ümberkruntimine, kui see pole algatatud omanike huvidest lähtuvalt.
•	loom on taotleja tahte vastaselt karjast välja viidud ja taotlejal on selle tõendamiseks Politsei- ja Piirivalveametile esitatud avalduse ärakiri;  
•	loom on haiguse või õnnetuse tõttu surnud või veterinaarsetel näidustustel hukatud ning taotlejal on selle tõendamiseks veterinaararsti kirjalik kinnitus.

Vääramatu jõud peab olema tekkinud kummagi poole süüta. Näiteks kui taotlejal on maa kasutamiseks või loomade pidamiseks sõlmitud rendileping ja rendileandja seda rikub, ei ole tegemist vääramatu jõuga. Lepingu rikkumisel saab taotleja oma õiguste kaitseks pöörduda maakohtusse tsiviilkohtumenetluse seadustiku korras.

Vääramatust jõust ja erandlikest asjaoludest tuleb PRIAt teavitada kirjalikult 10 päeva jooksul alates kuupäevast, kui seda on võimalik teha. Teavituse tulemusena on PRIA-l võimalik kontrollida teavituses toodud asjaolude olemust (nt ei ole vääramatu jõud looma realiseerimine majandustegevusest tulenevalt) ja arvestada sellega toetusenõuete hindamisel. Taotleja peab arvestama, et erandlikest asjaoludest teavitamine võib leevendada tähtajaks nõude täitmata jätmise sanktsiooni, kuid ei pruugi vabastada teda nõude täitmisest ja nõue tuleb täita esimesel võimalusel. Eelnevast tulenevalt võetakse teavitus menetlusse, mille tulemusena selgub sõltuvalt asjaoludest ka selle mõju toetusele, kuid eraldi vastuskirja võimalike tagajärgede osas taotlejatele ei saadeta.

4.4. Taotluse kontrollimine

Taotluse kontrollimine jaguneb administratiivseks ja kohapealseks kontrolliks. Kontrollitakse, kas taotleja ja taotlusalused loomad vastavad toetusõiguslikkuse, ning nõuetele vastavuse nõuetele lisaks kontrollitakse nõuetega sätestatud dokumente. PRIA viib administratiivset kontrolli läbi eelkõige elektrooniliste vahendite kaudu, sh ristkontroll, mille käigus kontrollitakse peamiselt toetusõiguslikkuse tingimuste täitmist. Administratiivset kontrolli tehakse kõikide esitatud taotluse üle.

4.4.1. Administratiivne kontroll

Administratiivselt kontrollitakse:
•	nõuetele vastavuse osas loomade registri teavitusi ning loomade tähtaegset märgistamist;
•	kas taotleja nimel on 2. märtsi ja 8. mai 2016. aasta seisuga PRIA põllumajandusloomade registris registreeritud kuni 100 piimalehma, kuni 25 lihatõugu ammlehma ja lehmmullikat, vähemalt 10 kuid mitte rohkem kui kuni 100 utte ja emakitse, kes on 27. aprilli seisuga vähemalt aasta vanad;
•	kas taotleja on tekitanud toetuse saamise tingimusi kunstlikult, jagades suurema karja lähikondlaste või endaga seotud ettevõtete vahel toetuse saamise tingimustele vastamiseks;
•	kas taotleja on aktiivne põllumajandustootja.

Kui administratiivse kontrolli käigus avastatakse märke võimalikust nõuete rikkumisest, viiakse läbi järelkontroll mistahes teise asjakohase menetluse abil ja vajaduse korral kohapealne kontroll, või saadetakse järelepärimine taotlejale. 

4.4.2. Kohapealne kontroll

Kohapealsed kontrollid algavad pärast taotluste vastuvõttu ning kestavad augustikuu lõpuni. Nõuetele vastavuse kontrolle tehakse aastaringselt. 

4.4.2.1. Loomatoetuste kohapealne kontroll

Piimalehma kasvatamise, ammlehma kasvatamise ning ute ja kitse kasvatamise otsetoetuse puhul kontrollitakse:
* Loomade märgistust. 
*Kas loomade üle peetakse arvestust (karjaraamat). Loomade kohta peetavas karjaraamatus peab olema kirjas looma registrinumber, sünniaeg, sugu, tõug, hukkumise või hädatapmise kuupäev, karja ja karjast välja liikumise kuupäevad, ostja ja müüja nimed ja aadressid ning ehitiste registreerimisnumbrid, kust loom saabus või kuhu viidi. Samuti kontrollitakse, kas kanded loomade kohta peetavas arvestuses ja veisepassis on täielikud ja tõesed ning vastavuses põllumajandusloomade registrile esitatud andmetega.
* Veiste puhul kontrollitakse veisepasside olemasolu, milles peavad sisalduma kanded omaniku (k.a loomaomaniku allkiri), tema aadressi, looma karja toomise kuupäeva ning selle ehitise kohta, kuhu loom tuuakse.
* Juhul, kui loom on hukkunud või on tehtud hädatapp, peab taotlejal olema kohapeal esitamiseks veterinaartõendi koopia või piirkonda teenindava volitatud veterinaararsti kirjalik kinnitus. Kui loom on kaduma läinud, peab taotlejal olema koopia looma kadumise kohta politseile esitatud avaldusest. Kõigil neil juhtudel tuleb 7 kalendripäeva jooksul teavitada PRIA loomade registrit.

Kui kohapealsest kontrollist on taotlejale ette teatatud, tuleb taotlusalused loomad hoida või ajada kokku selliselt, et loomade tervist kahjustamata oleks võimalik kontrollida kõrvamärkide numbreid. Kui mitme loomapidaja loomad on ühes karjas, siis tuleb kontrolli ajaks eraldada kontrollvalimis oleva taotleja kari. Lisaks tuleb taotlejal koondada kõik sama liiki loomad, et kontrollida vastavust põllumajandusloomade registrile (näiteks taotleja majapidamises on veised ning lambad, kuid taotletud on vaid veistele - taotlejal tuleb kõik veised kokku ajada, sh noorloomad ja pullid). Juhul, kui taotleja ei täida käesolevas lõigus toodud nõudeid võidakse lugeda, et taotleja ei võimalda kohapealset kontrolli läbi viia, ning taotlus jäetakse rahuldamata.

4.4.2.2. Nõuetele vastavuse kohapealne kontroll

Nõuetele vastavuse nõuete täitmist kontrollivad PRIA, Veterinaar- ja Toiduamet (VTA), Keskkonnainspektsioon (KKI) ning PMA, igaüks oma pädevuse piires. 

Kohapealses kontrollis täidetakse kontrollaruanne, kuhu ka taotlejal on võimalik lisada omapoolsed märkused. Kontrollaruanne allkirjastatakse inspektori ja taotleja või tema esindaja poolt. Kontrollaruande allkirjastamisega tõendab taotleja või tema esindaja kohapealse kontrolli läbiviimist ja et ta on tutvunud kohapealse kontrolli raames tuvastatud leidudega (allkiri ei tähenda nõustumist kontrolli tulemustega). Kui kohapealses kontrollis on tuvastatud eiramisi, siis saadetakse taotlejale kontrollaruande koopia postiga võitaotleja soovil taotleja poolt aruandele märgitud e-posti aadressil. 

Kui taotlejal on pretensioone kohapealse kontrolli läbiviimise või kohapealse kontrolli tulemuste kohta, siis saab need esitada kirjalikult 15 kalendripäeva jooksul arvates kontrolli toimumisest või kontrollaruande koopia kättesaamisest aadressil: PRIA, Otsetoetuste osakond, kontrollibüroo, Tähe 4, 51010 Tartu.

4.5. Toetuse vähendamise alused ja rahuldamata jätmise põhjused

Toetuse vähendamise alused
Kui taotlus esitatakse hilinenult ajavahemikul 22. märtsist kuni 15. aprillini, vähendatakse toetust 1% iga hilinetud tööpäeva kohta. Kui taotlus on esitatud nädalavahetusel või riigipühal, loetakse hilinenud päevade arvestamisel taotlus esitatuks nädalavahetusele või riigipühale järgneval esimeselt tööpäeval.

Kui taotlusel märgitud loomade arv erineb kindlaksmääratud loomade arvust, arvestatakse toetus taotlejale järgmiselt: 

Taotlusel esitatud ja kindlaksmääratud loomade vahe	Toetuse määra vähendamine	
Kindlaksmääratud loomade arv taotleja karjas on suurem kui taotlusel esitatud loomade arv.	Toetus määratakse taotluses märgitud loomade andmete alusel kui kindlakstehtud loomade arv ei ületa meetme osas kehtestatud maksimaalset loomade arvu .	
Taotlusel esitatud loomade arvu ja kindlaksmääratud loomade arvu vahe on kuni kolm looma.	Toetust vähendatakse kindlaksmääratud loomade arvu järgi määratud protsendi* võrra	
Taotlusel esitatud loomade arvu ja kindlaksmääratud loomade arvu vahe on suurem kui kolm looma ja määratud protsent* ei ületa 10.	Toetust vähendatakse kindlaksmääratud loomade arvu järgi määratud protsendi* võrra.	
Taotlusel esitatud loomade arvu ja kindlaksmääratud loomade arvu vahe on suurem kui kolm looma ja määratud protsent* on suurem kui 10, kuid ei ületa 20.	Toetust vähendatakse kindlaksmääratud loomade arvu järgi kahekordse määratud protsendi* võrra.	

* Määratud protsent - vähendamise aluseks on protsent, mille arvutamiseks jagatakse taotluses märgitud loomade arv, mille osas on avastatud eeskirjade eiramisi, kindlaks määratud loomade arvuga ja korrutatakse sajaga.

 ATK, PTK ja UTK toetust taotletakse loomade arvu alusel, mitte konkreetsetele loomadele, mistõttu  loetakse eeskirjade eiramisega loomadeks ka need loomad, kes oleksid potentsiaalselt toetusõiguslikud, kuid kelle osas leitakse rikkumine (nt on puudu kõrvamärgid). Samuti loetakse eeskirjade eiramisega loomadeks sellised loomad, kelle osas on pidamisperioodi jooksul rikutud loomade registreerimise ja identifitseerimise nõudeid, sh loomade liikumise nõutust hilisem teavitamine.

Näide piimalehma kasvatamise toetuse baasil:
Taotletud loomade arv	Registris
olevate
loomade arv
(02.03 seis)	Pidamis-
perioodil  registris olevate 
loomade  arv
(08.05)	Kohapealses kontrollis
kindlaks-
tehtud nõuetekohaste loomade arv	Kohapealses
Kontrollis tuvastatud  mitte-nõuete-kohaste loomade arv	Loomade erinevuse arvestus	
60	80	80	70	30	Kuna taotletud on vähemale arvule loomadele, kui menetluse käigus kindlakstehtud, võetakse toetuse jaoks kindlakstehtud loomadena aluseks väiksem kahest ehk taotletud loomade arv: 30/60*100=50%, mis tähendab, et taotleja jääb toetusest ilma ning lisaks kohaldatakse lisakaristust vastavalt komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 640/2014 artikli 31 lõike 2 viimase lõigu alusel 30 loomale vastava summa ulatuses	

Loomapidaja kohustus teatada PRIA loomade registrile 7 kalendripäeva jooksul põllumajandusloomadega seotud sündmustest (KM 6–8 Loomade identifitseerimine ja registreerimine  kehtib üle kümne aasta ja on alates 2010. a üks osa nõuetele vastavuse süsteemi nõuetest.

Palume pöörata tähelepanu järgmistele asjaoludele:
•	märgistamata loomade ostmine toob kindlasti kaasa rikkumise, kuna loom
märgistatakse ettenähtust hiljem. Märgistamata looma ei või karjast välja viia ja igal juhul tuleb enne looma ostmist eelmisel loomapidajal lasta loom märgistada;
•	looma hukkumise või kadumise korral palub PRIA märkida teatisele selle kuupäeva, millal kadumine või hukkumine tegelikult avastati, mitte oletada, millal see juhtuda võis.
•	looma esmakordsest poegimisest, kui järglast ei olnud võimalik märgistada, tuleb samuti teavitada 7 kalendripäeva jooksul pärast sündmuse toimumist.

Toetuse vähendamine nõuetele vastavuse nõuete rikkumise tõttu
Nõuetele vastavuse mistahes nõude rikkumise korral vähendatakse kõiki taotletud toetusi, millele nõuetele vastavuse süsteem kehtib. Nõuded kehtivad kalendriaasta järgi - kui mõne nõude rikkumine tuvastatakse 2016. a, siis vähendatakse ka 2016. a taotletud pindala- ja/või loomatoetusi. 

Põllumajandusmaa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmise nõuete ja kohustuslike majandamisnõuete järgimise puhul hinnatakse leitud rikkumiste korral, kas tegemist on hooletusest või tahtlikkusest tingitud rikkumisega, rikkumise raskust, püsivust ning ulatust ning kas on kergendavaid asjaolusid. 
Hindamine toimub hindamismaatriksite alusel, mis avaldatakse PRIA kodulehel. Rikkumise tõsidust, ulatust ja püsivust hinnatakse kuni 4 punkti skaalal. Koondhinde saamiseks liidetakse punktid ja vastavalt punktisummale leitakse toetuse vähendamise % toetussummast.

Kui rikkumine tuleneb põllumajandustootja hooletusest, on üldreeglina vähendamise ulatuseks 3% kogusummast. PRIA võib pädeva kontrolliasutuse poolt kontrolliaruandes esitatud hinnangu alusel siiski otsustada, kas seda protsenti vähendada 1%-ni või suurendada 5%-ni. Lõpliku vähendusprotsendi kujunemisel arvestatakse, kas rikkumised on tuvastatud samas valdkonnas või erinevates valdkondades. Juhul, kui rikkumised on tuvastatud samas valdkonnas (näiteks on tuvastatud erinevad nõude rikkumised heade põllumajandus- ja keskkonnanõuete kontrollis), läheb arvesse suurim valdkonna rikkumine. Erinevate valdkondade nõuete rikkumised liidetakse, kui maksimaalne vähendamine esimesel rikkumise aastal on siiski 5% toetussummast.

Kui nõuetele mittevastavus on olnud põllumajandustootja poolt tahtlik, on vähendamise ulatuseks üldreeglina 20%. PRIA võib pädeva kontrolliasutuse poolt kontrolliaruandes esitatud hinnangu siiski otsustada vähendada seda protsenti, kuid mitte alla 15% või vajaduse korral suurendada seda 100%-ni toetuse kogusummast.

Kui taotleja on kolme järjestikuse kalendriaasta jooksul vähemalt kahel kalendriaastal rikkunud sama nõuet või standardit, siis korrutatakse esimese korduvuse puhul kindlaksmääratud vähendusprotsent kolmega. Edasiste korduvate rikkumiste puhul korrutatakse eelmise korduva rikkumise vähendusprotsenti kolmega. Kui korduvuse arvutamisel on jõutud 15%-ni, teavitab PRIA taotlejat, et sama nõude rikkumise veelkordsel kindlakstegemisel käsitletakse seda tahtliku nõude rikkumisena ning toetust vähendatakse tahtliku rikkumise vähendamise määraga.

Näide. Taotleja on eelmisel, 2015. aastal jätnud loomade liikumisest õigeaegselt teavitamata ja seetõttu on tema toetuse summat vähendatud 3%. Kui 2016. aastal tuvastatakse taotleja kontrollimisel taas, et loomade liikumisest ei ole loomade registrit õigeaegselt teavitatud, siis sanktsioon kujuneb järgmiselt: 2016. aasta leitud vähendamise % korrutatakse kolmega. Näiteks leiti 2016. a hindamisel, et vähendamise % on 5% toetussummast, siis korrutatakse leitud % kolmega ning vähendamiseks saadakse 15% toetussummast.

Toetuste vähendamine finantsdistsipliini rakendumise tõttu

Sarnaselt 2014. ja 2015. aastale võib ka 2016. aastal rakenduda finantsdistsipliini kohaldamisest tulenev otsetoetuste vähendamine (artikkel 8). Finantsdistsipliini kohaldatakse Euroopa Liidu eelarvest rahastatavate toetuste suhtes ehk otsetoetuste summadele, mis ületavad 2000 eurot. 

Taotluse rahuldamata jätmise põhjused

Toetuse rahuldamata jätmise alused on kajastatud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) nr 1306/2013 ja 1307/2013 jahttp://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2009R1122:20120101:ET:PDF nimetatud määruste alusel kehtestatud komisjoni delegeeritud või rakendusmäärustes. Taotlus jäetakse rahuldamata järgmistel juhtudel:
•	taotleja andmed ei ole kantud registrisse ning taotluses esitatud andmete alusel ei ole võimalik temaga ühendust võtta;
•	taotlusel puudub taotleja allkiri; 
•	taotlus on esitatud pärast 15. aprilli;
•	taotleja ei võimalda läbi viia kohapealset kontrolli;
•	tahtliku nõuetele vastavuse rikkumise puhul vähendatakse toetussummat kuni 100%;
•	rikkumisega loomade arvu ja 2. märtsi või 8. mai  seisuga kindlaksmääratud loomade arvu vahe on suurem kui kolm looma ning määratud protsent ületab 20; 
•	kui rikkumisega loomade arvu ja kindlaksmääratud loomade arvu vahe alusel määratud protsent ületab 50, jääb taotleja toetuse saajate hulgast välja käesoleval aastal ja üks kord järgmise kolme kalendriaasta jooksul selle summa ulatuses, mis vastab taotletud loomade arvu ja kindlaksmääratud loomade arvu vahele;
•	taotlus jäetakse rahuldamata ka siis, kui taotleja ei ole puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja jooksul neid kõrvaldanud. Sellisel juhul menetletakse toetust vastavalt esitatud andmetele ja kui kõrvaldamata puudus takistab kõigi vajalikke kontrollide läbi viimist, siis jäetakse taotlus kogu toetuse ulatuses läbi vaatamata;
•	kui taotleja ületab konkreetse toetuse saamiseks kehtestatud piirmäärasid (nt on piimalehmade arv pidamisperioodil üle 100 piimalehma või uttede ja emakitsede puhul loomade arv väiksem kui 10)
•	kui taotleja on tekitanud toetuse saamise tingimused kunstlikult
•	taotleja ei vasta aktiivse põllumajandustootja nõuetele (Vt. p 2.1)

PRIA ei võta taotlust menetlusse, kui taotluses esinevad menetlust takistavad puudused või taotlusel puudub taotleja allkiri ning taotlejaga ei õnnestu ühendust saada (kehtetu taotlus).

5. TOETUSE TAOTLEMINE PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISE ÜLEVÕTMISEL

Kui pärast toetuse taotluse esitamist läheb kogu põllumajanduslik majapidamine ühelt omanikult teisele, siis on võimalik toetuse maksmine uuele omanikule. Selleks peab põllumajandusliku majapidamise üle võtnud isik ülevõtmisperioodil, mis kestab 22. märtsist kuni 1. septembrini, esitama PRIAle majapidamise ülevõtmist tõendavad dokumendid ja taotlema toetuse maksmist. Selleks on taotlejal võimalus esitada soovituslik vorm. 
Ülevõtmise puhul antakse kõik üleandja toetuse taotlemisega kaasnevad õigused ja kohustused ülevõtjale.

6. ÜHIKUMÄÄRADE KEHTESTAMINE, TOETUSE MÄÄRAMINE JA VÄLJAMAKSMINE
6.1. Ühikumäära kehtestamine ja määramine või taotluste rahuldamata jätmine

Piimalehma, ammlehma ning ute ja kitse kasvatamise otsetoetuse ühikumäära kehtestab PRIA 1. detsembriks 2016 ja väljamaksmine toimub 10. detsembrist 2016 kuni 30. juunini 2017.

PRIA peadirektor otsustab otsetoetuste määramise või taotluste rahuldamata jätmise hiljemalt 10. detsembriks 2016. 

Toetuse vähendamise või taotluse rahuldamata jätmise otsusest teavitab PRIA taotlejat 10 tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist kirjalikult saates talle otsuse väljavõtte või e-teavitusega taotlejate osas, kes on taotluse esitamisel andnud nõusoleku otsus kätte saada elektroonilisel teel.
 Väljavõtet ei saadeta taotlejale, kellele määratakse toetus ilma summa vähendamisteta 
Infot otsuste ja maksete kohta saab vaadata e-PRIAst (Vt. p 6.2).

6.2. Toetuse maksmine 

NB! Arveldusarve numbri või konto omaniku nime muutumisest palume taotlejal kohe PRIA-t teavitada. Toetuse  taotleja peab olema ise konto omanik. Vastasel juhul ei ole võimalik toetussummat üle kanda. Taotleja andmete muutmine on kõige kiirem e-PRIAs, mille kaudu esitatud kliendiandmete muutmine toimub maksimaalselt ühe tööpäeva jooksul, kui pole vaja teha andmete lisakontrolle.  

e-PRIAs on võimalik igal taotlejal vaadata oma kõige täpsemat ja viimast finantssuhete seisu PRIA-ga. Näha saab kliendile tehtud/tehtavaid makseid ja kõiki võlgnevusi. Maksete leheküljel on vaikimisi toodud kliendi maksed viimase aasta jooksul. Samuti on toodud need maksed, mis tehakse tulevikus (makse kuupäev on kas täidetud tuleviku kuupäevaga või on täitmata). Sel kuupäeval, kui PRIA finantsosakond on omalt poolt tellinud riigikassast raha kliendile väljamakseks (reeglina 2-7 päeva jooksul), saab väljamakse kuupäev, millal toetusraha kliendi arvele laekub,  nähtavaks kliendile ka e-PRIAs. 

Eraisikutele makstavatelt summadelt peetakse kinni tulumaks. Põllumajandustoetuste maksustamisest saab infot : http://www.pria.ee/et/oluline-info/vaade/maksustamine/toetuste_maksustamine/

6.3. Otsuse vaidlustamine

Kui taotleja ei ole PRIA otsusega nõus, on tal võimalus esitada haldusmenetluse seaduse nõuetele vastav vaie PRIA peadirektorile, põhjendades omapoolset seisukohta. Vaie tuleb edastada 30 päeva jooksul pärast haldusakti kättesaamist aadressil Tähe 4, Tartu 51010. Elektroonilise otsuse kättetoimetamisega nõustunud otsuste korral loetakse otsuse kätte saamise hetkeks vastava e-teavituse saatmise kuupäev.  Vaide põhjal vaadatakse taotlus uuesti üle ja tehtud otsusest teavitatakse taotlejat kirjalikult. 

6.4. Toetussummade tagasinõudmine

Kui selgub, et eelmiste aastate toetus on välja makstud alusetult, peab tootja kõnealuse summa koos intressidega tagasi maksma. Toetusraha jäetakse tagasi nõudmata, kui toetuse saajalt individuaalse maksega seotud tagasinõutav summa toetuse kohta intressita ei ületa 100 eurot. 
Tulenevalt kohapealse kontrolli valimi suurusest (5% taotlejatest), on kehtestatud alusetult väljamakstud toetussummade tagasinõudmiseks kuni 10-aastane tähtaeg. Tagasimaksekohustust ei kohaldata, kui ajavahemik toetuse maksmise kuupäevast kuni kuupäevani, mil PRIA toetuse saajat esimest korda teavitab, et makse oli alusetu, on pikem kui kümme aastat.

7. ÕIGUSAKTID

Loomapõhiseid otsetoetusi reguleerivad käesolevas loetelus viidatud õigusaktid. Kõigi õigusaktide puhul palume arvestada, et lisaks määruse nimetuses olevale esialgsele kuupäevale võib olla hilisemaid muudatusi. Õigusakte elektroonilisest lugedes palume valida hetkel kehtiv versioon.

•	Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsembri 2013 , ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008;
•	Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013 , millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009;
•	Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014, 11. märts 2014 , millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa;
•	Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, 11. märts 2014 , millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas;
•	Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 641/2014, 16. juuni 2014 , millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad) rakenduseeskirjad;
•	Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, 17. juuli 2014 , millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega
•	Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus (ELÜPS), https://www.riigiteataja.ee/akt/104122014003;
•	Maaeluministri 17. aprilli 2015. a määrus nr 32 “ Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” (otsetoetuste määrus), https://www.riigiteataja.ee/akt/122042015027;
•	Maaeluministri 20. aprilli 2015. a määrus nr 34 „Piimalehma, ammlehma ning ute ja kitse kasvatamise otsetoetus https://www.riigiteataja.ee/akt/118122015010;
•	Maaeluministri 20. aprilli 2015. a määrus nr 35 „Väikepõllumajandustootja toetus“, https://www.riigiteataja.ee/akt/122042015032;
•	Põllumajandusministri 20. veebruari 2015. a määrus nr 19 „Täiendava otsetoetuse toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord ja vorm“, https://www.riigiteataja.ee/akt/123022015003 
•	Põllumajandusministri 14. jaanuari 2015. a määrus nr 4 “ Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded”, https://www.riigiteataja.ee/akt/116012015006 

Muud toetuste menetlemisel aluseks olevad dokumendid. 
•	European Commission guidance document (DSCG/2014/32/FINAL) ON-THE-SPOT CHECKS ACCORDING TO ART. 24, 25, 26, 27, 30, 31, 34, 35, 36,37, 38, 39, 40, 41 OF REGULATION (EU) NO 809/2014 CLAIM YEAR 2015,
GUIDANCE FOR ON-THE-SPOT CHECKS (OTSC) AND AREA MEASUREMENT1;
Eesti õigusaktidega saab tutvuda Riigi Teataja kodulehel www.riigiteataja.ee (seaduste tekstid on avaldatud RT põhiseerias, määrused RT Lisa seerias), Euroopa Liidu õigusaktidega kodulehel http://eur-lex.europa.eu/et/index.htm ning muude toetuse menetlemisel aluseks olevate dokumentidega PRIA kodulehel www.pria.ee.

NB! Käesolev juhend on koostatud abistavaks materjaliks toetuste taotlemisel. Erinevuste korral käesoleva juhendi ja õigusaktide vahel tuleb järgida õigusakte.